# Europos Sąjungos C 62/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 62 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. vasario 15d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 62

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. vasario 15d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 538-oji EESRK plenarinė sesija, 2018 10 17–2018 10 18 |
| 2019/C 62/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Iššūkiai ir pramonės permainos ES aerokosmoso sektoriuje | 1 |
| 2019/C 62/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos kovos su klimato kaita finansavimo pakto (nuomonė savo iniciatyva) | 8 |
| 2019/C 62/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Strateginiai pramonės politikos iki 2030 m. pokyčiai, siekiant stiprinti konkurencingą ir įvairinti Europos pramoninę bazę, dėmesį sutelkiant į ilgalaikius veiklos rezultatus pasaulinėse vertės grandinėse (tiriamoji nuomonė pirmininkaujančios Austrijos prašymu) | 16 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

538-oji EESRK plenarinė sesija, 2018 10 17–2018 10 18

2019/C 62/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Iššūkiai ir pramonės permainos ES aerokosmoso sektoriuje

1

2019/C 62/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos kovos su klimato kaita finansavimo pakto (nuomonė savo iniciatyva)

8

2019/C 62/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Strateginiai pramonės politikos iki 2030 m. pokyčiai, siekiant stiprinti konkurencingą ir įvairinti Europos pramoninę bazę, dėmesį sutelkiant į ilgalaikius veiklos rezultatus pasaulinėse vertės grandinėse (tiriamoji nuomonė pirmininkaujančios Austrijos prašymu)

16

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 538-oji EESRK plenarinė sesija, 2018 10 17–2018 10 18 |
| 2019/C 62/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl a) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl skaitmeninių priemonių ir procesų, naudojamų taikant bendrovių teisės aktus (COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD)), ir dėl b) Pasiūlymo dėl Direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo, jungimo ir skaidymo (COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD)) | 24 |
| 2019/C 62/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. a) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Europos horizontas ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių (COM (2018) 435 final – 2018/0224 (COD)); b) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)) | 33 |
| 2019/C 62/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826 (COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD)) | 40 |
| 2019/C 62/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo muitinių klausimais programos Muitinė(COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD)) | 45 |
| 2019/C 62/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD)) | 51 |
| 2019/C 62/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl a) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)) ir dėl b) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD)) | 56 |
| 2019/C 62/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos (COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD)) | 63 |
| 2019/C 62/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteti nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą (COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD)) | 67 |
| 2019/C 62/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas(COM(2018) 97 final) | 73 |
| 2019/C 62/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD)) | 83 |
| 2019/C 62/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD)) | 90 |
| 2019/C 62/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos, susijusios su tvariomis investicijomis ir rizika tvarumui, atskleidimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/2341 (COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD)) | 97 |
| 2019/C 62/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD)) | 103 |
| 2019/C 62/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo (COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)). Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (nauja redakcija) (COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija) (COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)). Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos dėl elektroninio registro turinio (COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS)) | 108 |
| 2019/C 62/18 | Europos ekonomikos ir socialinio komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių (COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD)) | 113 |
| 2019/C 62/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos Fiscalis(COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD)) | 118 |
| 2019/C 62/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Reformų rėmimo programos (COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD)) | 121 |
| 2019/C 62/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės sukūrimo (COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD)) | 126 |
| 2019/C 62/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos InvestEU(COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD)) | 131 |
| 2019/C 62/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą(COM(2018) 268 final), dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (COM(2018) 270 final–2018/0126 (NLE)), dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (COM(2018) 271 final–2018/0127 (NLE)), dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi (COM(2018) 272 final–2018/0128 (NLE)) | 136 |
| 2019/C 62/24 | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: įtraukti, susieti jaunuolius ir suteikti jiems galių. Nauja ES jaunimo strategija (COM(2018) 269 final) | 142 |
| 2019/C 62/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Nauja kultūros darbotvarkė(COM(2018) 267 final) | 148 |
| 2019/C 62/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui Pareiškėjų apsaugos stiprinimas ES lygmeniu(COM(2018) 214 final) ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (COM(2018) 218 final) | 155 |
| 2019/C 62/27 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo + (ESF+) (COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD)) | 165 |
| 2019/C 62/28 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nupmonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD)) | 173 |
| 2019/C 62/29 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos (COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisingumo programos (COM(2018)384 final – 2017/0208 (COD)) | 178 |
| 2019/C 62/30 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo steigimo (COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD)) ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sienų valdymo ir vizų finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą (COM(2018) 473 final – 2018/0249 (COD)) | 184 |
| 2019/C 62/31 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vidaus saugumo fondo (COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD)) | 189 |
| 2019/C 62/32 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteton nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa Erasmus ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (COM(2018) 367–2018/0191 (COD)) | 194 |
| 2019/C 62/33 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos solidarumo korpuso programos, kuriuo panaikinamas [Europos solidarumo korpuso reglamentas] ir Reglamentas (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD)) | 201 |
| 2019/C 62/34 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo (COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD)) | 207 |
| 2019/C 62/35 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)), dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams, ir (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms (COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD)) | 214 |
| 2019/C 62/36 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD)) | 226 |
| 2019/C 62/37 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD)) | 231 |
| 2019/C 62/38 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (nauja redakcija) ir Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos bendros duomenų erdvės kūrimas(COM(2018) 234 final; COM(2018) 0111 final – 2018/232(COD)) | 238 |
| 2019/C 62/39 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europa kelyje. Tvarus judumas Europoje: saugus, susietas ir netaršus(COM(2018) 293 final) | 254 |
| 2019/C 62/40 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD)) | 261 |
| 2019/C 62/41 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetoi nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES (COM(2018) 278 final – 2018/0139-COD); Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (COM(2018) 279 final – 2018/0140-COD) | 265 |
| 2019/C 62/42 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti (COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD)) | 269 |
| 2019/C 62/43 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo: ES ateities susisiekimo strategija(COM(2018) 283 final) | 274 |
| 2019/C 62/44 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl padangų ženklinimo pagal degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 (COM(2018) 296 final – 2018/0148 (COD)) | 280 |
| 2019/C 62/45 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai (COM(2018) 284 final – 2018/0143-COD); Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyvos 96/53/EB nuostata dėl specialių maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinos pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir sauga, taisyklių įgyvendinimo termino (COM(2018) 275 final – 2018/0130-COD) | 286 |
| 2019/C 62/46 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo (COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD)) | 292 |
| 2019/C 62/47 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 391/2009 (COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD)) | 298 |
| 2019/C 62/48 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013 (COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD)) | 301 |
| 2019/C 62/49 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria panaikinamas sezoninis laiko keitimas ir panaikinama Direktyva 2000/84/EB (COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD)) | 305 |
| 2019/C 62/50 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir ištaisomos to reglamento nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslais skiriamų lėšų (COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD)) | 308 |
| 2019/C 62/51 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES informacinių sistemų (sienų ir vizų) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2004/512/EB, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Tarybos sprendimas 2008/633/TVR, Reglamentas (ES) 2016/399, Reglamentas (ES) 2017/2226, Reglamentas (ES) 2018/XX [ETIAS reglamentas], Reglamentas (ES) 2018/XX [Reglamentas dėl SIS naudojimo patikrinimams kertant sieną] ir Reglamentas (ES) 2018/XX [eu-LISA reglamentas] (COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD)) ir dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES informacinių sistemų (policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas [Reglamentas (ES) 2018/XX [Eurodac reglamentas],] Reglamentas (ES) 2018/XX [Reglamentas dėl SIS naudojimo teisėsaugai], Reglamentas (ES) 2018/XX [ECRIS-TCN reglamentas] ir Reglamentas (ES) 2018/XX [eu-LISA reglamentas] (COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD)) | 309 |
| 2019/C 62/52 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija) (COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD)) | 310 |
| 2019/C 62/53 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Užjūrio asociacijos sprendimas) (COM(2018) 461 final) | 311 |
| 2019/C 62/54 | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyriaus nuomonė dėl 2018 m. euro zonos ekonominės politikos (papildoma nuomonė) (COM(2017) 770 final) | 312 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

538-oji EESRK plenarinė sesija, 2018 10 17–2018 10 18

2019/C 62/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl a) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl skaitmeninių priemonių ir procesų, naudojamų taikant bendrovių teisės aktus (COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD)), ir dėl b) Pasiūlymo dėl Direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo, jungimo ir skaidymo (COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD))

(COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD))

(COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD))

24

2019/C 62/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. a) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Europos horizontas ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių (COM (2018) 435 final – 2018/0224 (COD)); b) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

(COM (2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

33

2019/C 62/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826 (COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD))

(COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD))

40

2019/C 62/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo muitinių klausimais programos Muitinė(COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD))

(COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD))

45

2019/C 62/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD))

(COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD))

51

2019/C 62/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl a) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)) ir dėl b) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas) (COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD))

(COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD))

(COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD))

56

2019/C 62/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos (COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD))

(COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD))

63

2019/C 62/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteti nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą (COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD))

(COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD))

67

2019/C 62/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas(COM(2018) 97 final)

(COM(2018) 97 final)

73

2019/C 62/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės (COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD))

(COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD))

83

2019/C 62/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD))

(COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD))

90

2019/C 62/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos, susijusios su tvariomis investicijomis ir rizika tvarumui, atskleidimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/2341 (COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD))

(COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD))

97

2019/C 62/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD))

(COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD))

(COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD))

103

2019/C 62/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo (COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)). Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (nauja redakcija) (COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija) (COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)). Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos dėl elektroninio registro turinio (COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS))

(COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS))

(COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS))

(COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD))

(COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS))

108

2019/C 62/18

Europos ekonomikos ir socialinio komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių (COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD))

(COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD))

113

2019/C 62/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos Fiscalis(COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD))

(COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD))

118

2019/C 62/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Reformų rėmimo programos (COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD))

(COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD))

121

2019/C 62/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės sukūrimo (COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD))

(COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD))

126

2019/C 62/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos InvestEU(COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD))

(COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD))

131

2019/C 62/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą(COM(2018) 268 final), dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (COM(2018) 270 final–2018/0126 (NLE)), dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų (COM(2018) 271 final–2018/0127 (NLE)), dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi (COM(2018) 272 final–2018/0128 (NLE))

(COM(2018) 268 final)

(COM(2018) 270 final–2018/0126 (NLE))

(COM(2018) 271 final–2018/0127 (NLE))

(COM(2018) 272 final–2018/0128 (NLE))

136

2019/C 62/24

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: įtraukti, susieti jaunuolius ir suteikti jiems galių. Nauja ES jaunimo strategija (COM(2018) 269 final)

(COM(2018) 269 final)

142

2019/C 62/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Nauja kultūros darbotvarkė(COM(2018) 267 final)

(COM(2018) 267 final)

148

2019/C 62/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui Pareiškėjų apsaugos stiprinimas ES lygmeniu(COM(2018) 214 final) ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (COM(2018) 218 final)

(COM(2018) 214 final)

(COM(2018) 218 final)

155

2019/C 62/27

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo + (ESF+) (COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD))

(COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD))

165

2019/C 62/28

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nupmonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD))

(COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD))

173

2019/C 62/29

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos (COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisingumo programos (COM(2018)384 final – 2017/0208 (COD))

(COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD))

(COM(2018)384 final – 2017/0208 (COD))

178

2019/C 62/30

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo steigimo (COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD)) ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sienų valdymo ir vizų finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą (COM(2018) 473 final – 2018/0249 (COD))

(COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD))

(COM(2018) 473 final – 2018/0249 (COD))

184

2019/C 62/31

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vidaus saugumo fondo (COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD))

(COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD))

189

2019/C 62/32

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteton nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa Erasmus ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (COM(2018) 367–2018/0191 (COD))

(COM(2018) 367–2018/0191 (COD))

194

2019/C 62/33

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos solidarumo korpuso programos, kuriuo panaikinamas [Europos solidarumo korpuso reglamentas] ir Reglamentas (ES) Nr. 375/2014 (COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD))

(COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD))

201

2019/C 62/34

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo (COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD))

(COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD))

207

2019/C 62/35

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)), dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)) ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams, ir (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms (COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD))

(COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD))

(COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD))

(COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD))

214

2019/C 62/36

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD))

(COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD))

226

2019/C 62/37

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD))

(COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD))

231

2019/C 62/38

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (nauja redakcija) ir Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos bendros duomenų erdvės kūrimas(COM(2018) 234 final; COM(2018) 0111 final – 2018/232(COD))

(COM(2018) 234 final; COM(2018) 0111 final – 2018/232(COD))

238

2019/C 62/39

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europa kelyje. Tvarus judumas Europoje: saugus, susietas ir netaršus(COM(2018) 293 final)

(COM(2018) 293 final)

254

2019/C 62/40

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD))

(COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD))

261

2019/C 62/41

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetoi nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES (COM(2018) 278 final – 2018/0139-COD); Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (COM(2018) 279 final – 2018/0140-COD)

(COM(2018) 278 final – 2018/0139-COD)

(COM(2018) 279 final – 2018/0140-COD)

265

2019/C 62/42

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti (COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD))

(COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD))

269

2019/C 62/43

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo: ES ateities susisiekimo strategija(COM(2018) 283 final)

(COM(2018) 283 final)

274

2019/C 62/44

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl padangų ženklinimo pagal degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 (COM(2018) 296 final – 2018/0148 (COD))

(COM(2018) 296 final – 2018/0148 (COD))

280

2019/C 62/45

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai (COM(2018) 284 final – 2018/0143-COD); Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyvos 96/53/EB nuostata dėl specialių maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinos pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir sauga, taisyklių įgyvendinimo termino (COM(2018) 275 final – 2018/0130-COD)

2

(COM(2018) 284 final – 2018/0143-COD)

(COM(2018) 275 final – 2018/0130-COD)

286

2019/C 62/46

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo (COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD))

(COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD))

292

2019/C 62/47

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 391/2009 (COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD))

(COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD))

298

2019/C 62/48

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013 (COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD))

(COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD))

301

2019/C 62/49

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria panaikinamas sezoninis laiko keitimas ir panaikinama Direktyva 2000/84/EB (COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD))

(COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD))

305

2019/C 62/50

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir ištaisomos to reglamento nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslais skiriamų lėšų (COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD))

(COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD))

308

2019/C 62/51

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES informacinių sistemų (sienų ir vizų) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2004/512/EB, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Tarybos sprendimas 2008/633/TVR, Reglamentas (ES) 2016/399, Reglamentas (ES) 2017/2226, Reglamentas (ES) 2018/XX [ETIAS reglamentas], Reglamentas (ES) 2018/XX [Reglamentas dėl SIS naudojimo patikrinimams kertant sieną] ir Reglamentas (ES) 2018/XX [eu-LISA reglamentas] (COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD)) ir dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES informacinių sistemų (policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas [Reglamentas (ES) 2018/XX [Eurodac reglamentas],] Reglamentas (ES) 2018/XX [Reglamentas dėl SIS naudojimo teisėsaugai], Reglamentas (ES) 2018/XX [ECRIS-TCN reglamentas] ir Reglamentas (ES) 2018/XX [eu-LISA reglamentas] (COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD))

(COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD))

(COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD))

309

2019/C 62/52

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija) (COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD))

(COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD))

310

2019/C 62/53

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Užjūrio asociacijos sprendimas) (COM(2018) 461 final)

(COM(2018) 461 final)

311

2019/C 62/54

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyriaus nuomonė dėl 2018 m. euro zonos ekonominės politikos (papildoma nuomonė) (COM(2017) 770 final)

(COM(2017) 770 final)

312

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

538-oji EESRK plenarinė sesija, 2018 10 17–2018 10 18

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Iššūkiai ir pramonės permainos ES aerokosmoso sektoriuje“

(2019/C 62/01)

| Pranešėjas | Thomas KROPP |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Enrico GIBELLIERI |

Pranešėjas

Thomas KROPP

Bendrapranešėjis

Enrico GIBELLIERI

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2018 2 15 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta CCMI | 2018 9 25 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 184/1/3 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2018 2 15

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta CCMI

2018 9 25

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

184/1/3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Būtina vystyti aeronautikos sektoriui skirtą ES pramonės politiką, kad ES aeronautikos pramonė galėtų lygiomis sąlygomis konkuruoti su stipriais įsitvirtinusiais žaidėjais (ypač JAV) ir naujais žaidėjais (ypač Kinija). Tokiomis aplinkybėmis būtina ES lygmeniu steigti aeronautikos stebėjimo centrą, kad aeronautika taptų svarbiu ES ekonominės diplomatijos ir prekybos politikos elementu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Yra su įgūdžiais susijusių iššūkių, įskaitant poreikį užtikrinti, kad senėjanti ir labai specializuota darbo jėga turėtų galimybę savo patirtimi ir įgūdžiais su jaunesniais darbuotojais; būtina į sektorių pritraukti jaunesnių darbuotojų, turinčių labai reikalingų įgūdžių tiek inžinerijos, tiek IRT srityse, skubiai būtina dabartiniams darbuotojams kelti kvalifikaciją skaitmeninimo srityje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Civilinės aviacijos moksliniai tyrimai turi išlikti programos „Europos horizontas“ prioritetu, padidinant jai biudžetą iki programai „Horizontas 2020“ skiriamo biudžeto lygio. Šiomis aplinkybėmis būtina užtikrinti, kad būtų tęsiamos sėkmingos technologijų iniciatyvos, kuriomis, įgyvendinant „Švarų dangų 3“ ir „SESAR 3“, siekiama sumažinti išmetamų teršalų poveikį aplinkai |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Būtina skubiai diegti SESAR sprendimus ir po dešimtmečius užtrukusių diskusijų sukurti Bendrą Europos dangų. Būtina investuoti į veiksmingus pajėgumus ore ir ant žemės, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos aviacijos augimui, kartu sumažinant jų poveikį aplinkai ir padidinant saugumo lygį. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Būtina stiprinti Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) tarptautinį vaidmenį ir nustatyti labiau į rezultatus orientuotas EASA taisykles, kad būtų galima efektyviau saugiai įdiegti naujas technologijas ir sudaryti vienodas sąlygas ES eksportuotojams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Būtina rasti sprendimus veiksmingam susitarimui po „Brexit’o“, kad jis apimtų: muitinės procedūras, reguliavimo sistemas, bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir jų diegimo srityje ir darbo jėgos mobilumą. Reikia prioritetine tvarka pradėti technines diskusijas dėl reguliavimo, užtikrinant, kad būtų sukurtos švelninimo priemonės. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Būtina padaryti pažangą ES tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo srityje, siekiant apsaugoti ES aeronautikos gamybos ir techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto pramonei ypač svarbias technologijas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Reikia užtikrinti, kad būtų tęsiamas darbdavių, darbuotojų ir pilietinės visuomenės socialinis dialogas. Be to, remiantis Komisijos sprendimu 98/500/EB aeronautikos pramonei reikia pradėti savo sektoriaus socialinį dialogą. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

Aeronautikos pramonė yra vienas svarbiausių ES aukštųjų technologijų sektorių pasaulinėje rinkoje. Šiame pramonės sektoriuje kokybiškose darbo vietose tiesiogiai dirba 500 000 žmonių (1) (dar 1 milijonas dirba netiesiogiai) ir jį sudaro visą aeronautikos spektrą apimanti didelių ir mažų įmonių ekosistema.

ES aeronautikos pramonė yra technologijų lyderė savo srityje ir šiuo metu jai priklauso maždaug trečdalis pasaulinės rinkos. Pramonė daro teigiamą poveikį ES prekybos balansui (46 milijardų EUR dalis ES eksporte) (2).

Nuomonės sritis

Šioje nuomonėje nėra konkrečiai kalbama apie gynybą ir kosmosą. Tačiau svarbu pabrėžti vaidmenį, kurį atlikdama civilinės aeronautikos pramonė prisideda prie šių sektorių. Per technologijų sąveiką ir bendrus su gynybos veikla sprendimų centrus šis vaidmuo apima strateginės Europos autonomijos užtikrinimą.

ES aeronautikos pramonės galia ir lyderystė pasaulyje pasiektos po praeityje taikytų ryžtingų strategijų ir produktyvios veiklos. Tokios lyderystės nereikėtų priimti kaip duotybės, nes šis sektorius susiduria su daugeliu sunkumų:

| 1) | aršia konkurencija su įsitvirtinusiais ir naujais žaidėjais, kurie gauna didelę paramą iš savo Vyriausybių; |
| --- | --- |

1)

aršia konkurencija su įsitvirtinusiais ir naujais žaidėjais, kurie gauna didelę paramą iš savo Vyriausybių;

| 2) | ekonominio augimo ir galios slinktis į Rytus – vienu metu tai ir galimybė, ir grėsmė; |
| --- | --- |

2)

ekonominio augimo ir galios slinktis į Rytus – vienu metu tai ir galimybė, ir grėsmė;

| 3) | artimiausi veiklos iššūkiai, tokie kaip „Brexit’as“, ES biudžeto suvaržymai ir protekcionistinės priemonės trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

3)

artimiausi veiklos iššūkiai, tokie kaip „Brexit’as“, ES biudžeto suvaržymai ir protekcionistinės priemonės trečiosiose šalyse;

| 4) | būtinybė ES aeronautikos pramonei išlaikyti savo technologinę lyderystę, ypač mažinant išmetamų teršalų poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

4)

būtinybė ES aeronautikos pramonei išlaikyti savo technologinę lyderystę, ypač mažinant išmetamų teršalų poveikį aplinkai;

| 5) | nuoseklios ES pramonės politikos trūkumas; |
| --- | --- |

5)

nuoseklios ES pramonės politikos trūkumas;

| 6) | nuoseklios ES strategijos dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo poreikis; |
| --- | --- |

6)

nuoseklios ES strategijos dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo poreikis;

| 7) | būtinybė stiprinti Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) tarptautinį vaidmenį; |
| --- | --- |

7)

būtinybė stiprinti Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) tarptautinį vaidmenį;

| 8) | būtinybė didinti ES techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto paslaugų sektoriaus konkurencingumą; |
| --- | --- |

8)

būtinybė didinti ES techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto paslaugų sektoriaus konkurencingumą;

| 9) | būtinybė užtikrinti, kad būsimoji darbo jėga turėtų sektoriui reikalingus specialius įgūdžius, visų pirma skaitmeninimo srityje. |
| --- | --- |

9)

būtinybė užtikrinti, kad būsimoji darbo jėga turėtų sektoriui reikalingus specialius įgūdžius, visų pirma skaitmeninimo srityje.

Konkrečios pastabos

3.   Pasaulinė rinka ir iššūkiai

| 3.1. | Nereikėtų manyti, kad dabartinė pirmaujanti ES pramonės padėtis yra savaime suprantamas dalykas. ES BVP dalis pasaulio BVP sumažės 30 % – nuo dabartinių 17 % iki 12 % (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Daugelis šalių parengė ir įgyvendino toli siekiančias strategijas dėl savo pačių pozicionavimo, savo žmonių panaudojimo ir geriausių pozicijų pasaulinėje vertės grandinėje užsitikrinimo automatizacijos ir ekonominės galios slinkties į Rytus kontekste. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europa susidurs su visiškai kitokia konkurencine situacija, kuri siūlo daugybę galimybių, jeigu tik mums pavyks maksimaliai padidinti visas savo pastangas ir priimti drąsių sprendimų. Tačiau mūsų laukia ir daug grėsmių, jeigu manysime, kad mūsų lyderystė yra savaime suprantama. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Užsienio Vyriausybių teikiama parama ne ES pramonei

| 4.1. | JAV pramonė (pagrindinė ES pramonės konkurentė) ir toliau gauna didelę viešąją paramą iš JAV Vyriausybės, įskaitant 34 skirtingas agentūras ir departamentus. Taisyklių, politikos ir priemonių visuma, kurią metams bėgant įgyvendino keletas JAV administracijų civilinės aeronautikos pramonei remti yra didelė ir labai veiksmingai kaip svertą naudoja gynybos sektorių, ypač moksliniams tyrimams, technologijoms ir plėtrai (įskaitant federalinio biudžeto asignavimus mokslinių tyrimų programoms). Kiti šiame sektoriuje įsitvirtinę žaidėjai (Kanada ir Brazilija) ir toliau gauna didelę savo Vyriausybių, įgyvendinančių bendrą pramonės strategiją, paramą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Be geras pozicijas civilinės aeronautikos srityje užimančių valstybių, keletas besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių (Kinija, Indonezija, Indija, Pietų Korėja, Filipinai ir kitos) taip pat stiprina savo įsipareigojimą ateinančiais metais remti nacionalinės konkurencingos aeronautikos pramonės vystymą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Iš šių šalių išsamiausią strategiją taiko Kinija, kurioje veiksmai vykdomi derinant juos su centralizuotu planavimu ir valstybinėmis įmonėmis. Kinijos Vyriausybė kelete oficialių (aukščiausio lygmens) dokumentų, įskaitant iniciatyvą „Pagaminta Kinijoje 2025“, nurodė, kad nacionalinės civilinės aeronautikos pramonės plėtra bus svarbus prioritetas. Dabartiniame Kinijos penkmečio plane, raginama siekti „proveržio civilinės aviacijos variklių technologijų srityje“ ir „spartinti mokslinius tyrimus didelių orlaivių, sraigtasparnių, regioninių lėktuvų ir bendrosios aviacijos srityse“. Taip pat svarbu pažymėti, kad Kinijos oro linijų pramonė yra valstybinė ir Kinijos nacionalinė vystymosi ir reformų komisija gali tvirtinti visus orlaivių, kuriuos įsigyja Kinijos oro linijos, pirkimus ir anksčiau skatindavo pirkti šalyje pagamintus orlaivius, pavyzdžiui, COMAC C919 (4). Galiausiai, planas „Internet Plus“ taip pat numato Kinijos technologijų gigantų ir tradicinių pramonės šakų, įskaitant aeronautiką, partnerystę. |
| --- | --- |

4.3.

5.   ES pramonės strategija

| 5.1. | Tai, kad nėra ES pramonės politikos aeronautikos pramonei remti, o ES institucijos ir nacionalinės Vyriausybės politiką vykdo fragmentiškai, yra didelis iššūkis besikeičiančių konkurencinių aplinkybių fone. Reikia parengti ES aeronautikos pramonės strategiją, kad būtų užtikrintas šios pramonės šakos konkurencingumas ir palaikoma lyderystė pasaulinėje civilinės aviacijos rinkoje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tam reikia strategijos ir įsipareigojimo ES lygmeniu, kai visi atsakingi subjektai ES, nacionaliniu ir tarpvyriausybiniu lygmenimis (įskaitant Europos Komisiją, ES išorės veiksmų tarnybą ir atitinkamas agentūras, pavyzdžiui, EASA ir Eurokontrolę ir jungtines technologijų iniciatyvas, pavyzdžiui, SESAR ir „Švarus dangus“) dirbtų kartu siekdamos bendro tikslo stiprinti ES pramonės konkurencingumą pasaulinėje civilinės aviacijos rinkoje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Reikia įsipareigojimo ES lygmeniu, kad būtų galima nuolat viešuoju finansavimu remti šį svarbų sektorių, ypač remiantis ilgalaikėmis veiksmų gairėmis, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komisijos lygmeniu reikėtų sukurti aeronautikos stebėjimo centrą, kuris stebėtų netarifines kliūtis svarbiausiuose aeronautikos regionuose ir vertintų santykinį ES aeronautikos pramonės konkurencingumą. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Aeronautika taip pat turėtų tapti svarbiu ES ekonominės diplomatijos ir ES prekybos politikos sektoriumi, ir reikėtų sustiprinti ES įtaką tarptautiniu lygmeniu, pavyzdžiui, Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra efektyvumui didinti ir išmetamų teršalų kiekiui mažinti

| 6.1. | Dvi pagrindinės Europos aviacijos mokslinių tyrimų programos – „Švarus dangus“ (ekologiškesnės ir veiksmingesnės aviacijos technologijos) ir SESAR (oro eismo valdymo moksliniai tyrimai ir inovacijos) – daro katalizuojantį poveikį visai inovacijų grandinei Europoje. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Savo ilgalaikėmis technologijų gairėmis ir finansiniais įsipareigojimais jie įrodė savo veiksmingumą ir pridėtinę vertę tiek valdžios institucijoms, tiek inovacijų grandinei, daugiausia: 1) kuriant, plėtojant, gaminant ir valdant konkurencingesnius, saugesnius ir ekologiškesnius orlaivius ir oro eismo valdymo sistemas; 2) kuriant didelę ir veiksmingą mokslo ir technologijų bendruomenę, suburiant visų 28 ES šalių akademinių tyrimų specialistus ir pramonės šakas, pradedant didelėmis bendrovėmis, baigiant MVĮ; 3) sukuriant išskirtinius parodomuosius projektus, kurie darytų realų poveikį orlaivių programoms ir rinkai. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tarp „Švaraus dangaus“ sėkmės istorijų būtų galima paminėti BLADE laminarinio sparno (kuris, kaip teigiama, 50 % sumažina sparnų trintį ir iki 5 % – išmetamą CO2 kiekį) ir priešpriešinio sukimosi atvirą sraigtą (sumažinantį suvartojamų degalų kiekį ir išmetamą CO2 kiekį apie 30 %). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | SESAR sėkmės istorijas geriausia patvirtina jos poveikį darantys rezultatai: įdiegti 63 SESAR pasiūlyti sprendimai turėtų užtikrinti 34 % didesnį oro erdvės pajėgumą ir 30 % mažesnį skrydžio laiko kintamumą, o tai reiškia mažesnį visų ES skrydžių vėlavimą ir kad 95 % skrydžių laikysis savo grafiko, be to, 2,3 % sumažės per skrydį sudeginamų degalų ir išskiriamų teršalų kiekis. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Programoje „Europos horizontas“ civilinė aviacija turėtų išlikti svarbiausiu prioritetu, o jos biudžetas – padidintas, palyginti su dabartiniu finansavimu pagal programą „Horizontas 2020“. Moksliniai tyrimai ir inovacijos užtikrina ES aeronautikos pramonės gyvybingumą ir dėl ilgų mokslinių tyrimų ciklų aeronautikos pramonėje viešasis ir privatus sektorius turi pasidalyti riziką per dotacijomis paremtą finansavimą, kuris remiasi ilgalaikiais įsipareigojimais kurti mokslinių tyrimų planus. Tai būtina ES aeronautikos pramonės konkurencingumui. Todėl reikėtų išsaugoti dvi bendras technologijų iniciatyvas („Švarų dangų“ ir SESAR). Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) kontekste finansavimas turėtų išlikti svarbiu prioritetu, jeigu norima paspartinti įgyvendinant iniciatyvas „Švarus dangus“ ir SESAR mokslinius tyrimus ir inovacijas sukurtų technologijų diegimą. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Civilinė aviacija jau įrodė galinti sumažinti savo poveikį aplinkai. Naujos kartos orlaiviai paprastai išmeta 15–20 % mažiau teršalų. Pasaulinė civilinės aviacijos pramonė tapo pirmąja pasaulyje, sutikusia taikyti kompleksinį požiūrį į savo išmetamų teršalų mažinimą. Jis grindžiamas keturių ramsčių – technologijų, veiklos, infrastruktūros ir pasauline rinka paremtos priemonės – strategija. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Nepaprastai svarbu, kad ES ir toliau remtų mokslinius tyrimus ir inovacijas, užtikrindama tolesnę pažangą mažinant civilinės aviacijos ekologinį pėdsaką (technologinis ramstis), kadangi daugiau kaip 70 % visos mokslinių tyrimų veiklos yra susiję su ekologiniais tikslais. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Europos patariamoji aviacijos tyrimų taryba (ACARE) savo „Flightpath 2050“ užsibrėžė tikslą, kad iki 2050 m. technologijos ir procedūros leistų 75 % sumažinti išmetamą CO2 kiekį, tenkantį vienam keleiviui ir vienam kilometrui, 90 % sumažinti išmetamą NOx kiekį ir 65 % sumažinti skrendančių orlaivių keliamą juntamą triukšmą (šie rodikliai lyginami su tipinio naujo orlaivio pajėgumais 2000 m.). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Be to, orlaiviai turėtų nebeteršti aplinkos riedėdami riedėjimo takais ir turėtų būti projektuojami ir gaminami taip, kad juos būtų galima perdirbti. Remdamasi stipria savo energetikos politika Europa turėtų tapti kompetencijos centru tvarių alternatyvių degalų, taip pat ir tų, kurie naudojami aviacijoje, srityje. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Europa turėtų būti atmosferos mokslinių tyrimų priešakyje ir pirmauti formuluojant prioritetais išdėstytą aplinkos veiksmų planą ir nustatant pasaulinius aplinkosaugos standartus. Nors pagal programą „Horizontas 2020“ padaryta didelė pažanga, reikėtų didinti pagal „Europos horizontą“ vykdomų mokslinių tyrimų ir inovacijų spartą, įskaitant orlaivių elektrifikavimą ir hibridizavimą. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Skaitmeninimas

| 7.1. | Skaitmeninimas (įskaitant skaitmeninę infrastruktūrą, kurios reikia norint įdiegti naujas automatizuotas skrydžio platformas), automatizacija, virtualiosios ir papildytos realybės technologijos taip pat bus svarbus aeronautikos mokslinių tyrimų prioritetas. Kartu su poreikiu toliau gerinti aviacijos saugos lygį ir būtinybę toliau dirbti mažinant aviacijos ekologinį pėdsaką, šie procesai formuos „SESAR 3“ ir „Švarus dangus 3“ mokslinių tyrimų ir inovacijų planus. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | SESAR sprendimų diegimą reikėtų spartinti, ir labai svarbu sukurti Bendrą Europos dangų, siekiant užtikrinti veiksmingą diegimą ES. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Europos aviacijos saugos agentūra (EASA)

| 8.1. | Didesnis EASA tarptautinis vaidmuo yra labai svarbus ES aeronautikos pramonei (įskaitant techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto pramonę), siekiant atsverti iki šiol stiprų tarptautinį vaidmenį, kurį atlieka JAV federalinė aviacijos administracija remdama JAV aviacijos pramonę trečiųjų šalių rinkose. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EASA reikėtų leisti steigti daugiau atstovybių trečiosiose šalyse, numatant jai svarbų vaidmenį, susijusį su Europos saugos taisyklių viešinimu, sertifikavimo standartais bei politika ir užtikrinant, kad Europos pramonė galėtų lygiomis sąlygomis konkuruoti pagrindinėse eksporto rinkose, palaikant kasdienius kontaktus su trečiųjų šalių civilinės aviacijos institucijomis ir vengiant techninių kliūčių patvirtinant Europos produktus tose eksporto rinkose. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | ES dvišalius aviacijos saugos susitarimus su trečiosiomis šalimis reikėtų plėsti mažinant besidubliuojančią saugos priežiūrą tiek tipo patvirtinimo, tiek pradinio tinkamumo skristi atvejais taip pat tęsiant nuolatinę tinkamumo skraidyti kontrolę ir vykdant priežiūrą. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Galiausiai, bet ir ne mažiau svarbu tai, kad išsamios EASA taisyklės turėtų būti labiau orientuotos į veiklos rezultatus, pasikliaunančios pramonės standartais, kad būtų sudarytos sąlygos efektyviau ir sparčiau diegti naujas technologijas. Tokiomis aplinkybėmis teigiamai vertintinas neseniai priimtas sprendimas peržiūrėti ES pagrindinį reglamentą (Reglamento 2016/2008 peržiūra). |
| --- | --- |

8.4.

9.   Infrastruktūra

| 9.1. | ES aeronautikos pramonei taip pat naudinga platesnės ES civilinės aviacijos pramonės (t. y. oro linijų, sraigtasparnių operatorių, verslo lėktuvų operatorių ir kitų oro erdvės naudotojų) gera būklė, nes papildomas oro erdvės naudotojų augimas reiškia, kad reikės daugiau orlaivių ir atitinkamų technologijų. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Todėl tokiomis aplinkybėmis būtina toliau investuoti į saugią ir ekonomiškai efektyvią infrastruktūrą ant žemės ir ore, vengiant pernelyg didelių aviacijos mokesčių. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Todėl teigiamai vertintina ES aviacijos strategija, nes joje yra numatytas priemonių rinkinys, skirtas padidinti didesnės ES civilinės aviacijos pramonės konkurencingumą, įskaitant EASA pagrindinio reglamento peržiūrą, strategiją, skirtą užtikrinti ES pirmavimą besiformuojančioje civilinės nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos ir Automatinių eismo valdymo sistemų rinkoje, ir kitus pasiūlymus, kurie daro poveikį oro linijų pramonės konkurencingumui (Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūra ir galima ES oro uostų mokesčių direktyvos peržiūra). |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Reglamento (EB) Nr. 1008/2008 (Oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrosios taisyklių) peržiūrą reikėtų vertinti šiame kontekste ir reikėtų užtikrinti, kad bendroji rinka būtų pasirengusi poslinkiams ateityje. Be to, atsižvelgiant į pripažintą tolesnės konsolidacijos poreikį ES oro linijų pramonėje, reikia rasti didesnę konsoliduotos oro linijų pramonės ir galimybės ES vartotojams rinktis oro linijas ir veiksmingos konkurencijos naudos pusiausvyrą. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto paslaugos

| 10.1. | Priežiūros, taisymo ir kapitalinio remonto paslaugos yra svarbus ES aeronautikos pramonės segmentas, prisidedantis ir prie ES darbo vietų kūrimo ir prie priežiūros, taisymo ir kapitalinio remonto paslaugų eksporto. Todėl ES techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto pramonės konkurencingumo didinimas (oro linijų techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto subjektų, nepriklausomų techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto subjektų ir pirminės įrangos gamintojų techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto pramonės) taip pat svarbus norint sudaryti šiam svarbiam pramonės segmentui sąlygas kurti naujas darbo vietas ir užimti naujas rinkas. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Labai svarbus elementas, kurį reikės įtraukti į mokslinių tyrimų ir inovacijų programas bus didžiųjų duomenų (angl. big data) ir naujų technologijų naudojimas techninės priežiūros, remonto ir kapitalinio remonto paslaugoms. |
| --- | --- |

10.2.

11.   Tiesioginės užsienio investicijos (TUI)

| 11.1. | ES Komisijos pasiūlymas dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo (COM(2017) 487) pagerins valstybių narių keitimąsi informacija apie tiesiogines užsienio investicijas, pagerins poveikio vertinimus ir didins tarpvalstybinį skaidrumą, tačiau galutinis sprendimas liks individualių valstybių narių prerogatyva. Pasiūlyme taip pat numatoma, kad ES Komisija atliks saugumo ar viešosios tvarkos tikrinimus vietoje tais atvejais, kai bus galimas poveikis ES aktualiems projektams ar programoms. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Šį Komisijos pasiūlymą reikėtų vertinti teigiamai kaip pirmą žingsnį, nes jis yra nepaprastai svarbus ne tik tiesioginių užsienio investicijų į ES aeronautikos pramonę ir jos tiekimo grandinę požiūriu, bet ir atsižvelgiant į kritinės svarbos technologijas ES apdirbamajai pramonei (automatizacija, virtualusis intelektas, didieji duomenys ir kibernetika). |
| --- | --- |

11.2.

12.   „Brexit’as“

Europos aeronautikos sektorius yra visiškai integruotas, nes prieš galutinį aeronautikos produkto surinkimą, jo komponentai nacionalines sienas neretai kerta keletą kartų. Tiekimo grandinę sudaro daug didelių, vidutinių ir mažų įmonių, kurios veikia pagal principą „tiksliai laiku“.

Bendroji rinka ir muitų sąjunga yra nepaprastai svarbios, nes mažina pramonei tenkančią administracinę naštą ir biurokratizmą, taigi mažina sąnaudas.

27 valstybių narių ES ir Europos Parlamentas aiškiai pareiškė saugosiantys bendrosios rinkos vientisumą, įskaitant keturias laisves, taip pat Europos Teisingumo Teismo jurisdikciją ir jokiai pramonės šakai nebus numatyta galimybė išsirinkti tik tai, kas patinka.

Jungtinės Karalystės Vyriausybė aiškiai pasakė, kad nuo 2019 m. kovo 29 d. ji taps trečiąja šalimi.

| 12.1. | „Brexit’o“ scenarijaus be susitarimo būtina vengti, nes jis būtų ypač pražūtingas Europos aeronautikos pramonės konkurencingumui pasauliniu mastu, taip pat iškiltų pavojus tūkstančiams darbo vietų abipus Lamanšo sąsiaurio. Reikia ieškoti sprendimų, kaip susitarti po „Brexit’o“ ir kad tie sprendimai apimtų:






  — | sklandžias muitinės procedūras, įskaitant dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę, |
| --- | --- | --- |

12.1.

—

sklandžias muitinės procedūras, įskaitant dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę,

| — | tolesnę narystę EASA ir ECHA (REACH), |
| --- | --- |

—

tolesnę narystę EASA ir ECHA (REACH),

| — | civilinės aeronautikos mokslinius tyrimus: tolesnį bendradarbiavimą jungtinių technologijų iniciatyvų srityje, |
| --- | --- |

—

civilinės aeronautikos mokslinius tyrimus: tolesnį bendradarbiavimą jungtinių technologijų iniciatyvų srityje,

| — | galimybes aukštos kvalifikacijos darbuotojams judėti per sienas. |
| --- | --- |

—

galimybes aukštos kvalifikacijos darbuotojams judėti per sienas.

Reikia prioritetine tvarka pradėti technines diskusijas dėl reguliavimo aplinkos, apimant EASA ir ECHA, kad galimiems sutrikdymams sumažinti būtų numatytos sušvelninimo priemonės.

Nacionalinės Vyriausybės privalo pateikti aiškias gaires, kurios padėtų jų įmonėms pasiruošti galimiems „Brexit’o“ sukeltiems pokyčiams, tuo sumažinant sutrikdymų poveikį.

13.   Įgūdžiai

| 13.1. | ES aeronautikos pramonės sėkmė labai priklausys nuo gebėjimo pritraukti kvalifikuotus darbuotojus. Senėjant darbo jėgai ir kylant naujiems technologiniams iššūkiams (skaitmeninimas, automatizacija, kibernetinis saugumas ir „Pramonė 4.0“) reikės bendros ES strategijos, kaip rengti ES švietimo ir mokymo programas, kurių pagrindą sudarytų mokymosi visą gyvenimą ir kokybiško mokymo nuostatos. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Nacionaliniu lygmeniu valstybės narės raginamos ir toliau daug dėmesio skirti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų propagavimui, ypač siekiant, kad juos nuo mažens studijuotų mergaitės, ir dalyvavimui programoje „Erasmus+“. |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | Reikia ieškoti lanksčių jungčių tarp darbo ir mokymosi pasaulio (darbu paremtas mokymasis, kokybiškos pameistrystės, mokymosi iniciatyvos konkrečiuose sektoriuose) ir, prireikus, skirti papildomą paramą MVĮ. |
| --- | --- |

13.3.

| 13.4. | Atsižvelgiant į šiuos nemažus socialinius iššūkius ES aeronautikos pramonei būtų naudingas sektorinis socialinis dialogas ES lygmeniu (Sprendimas 98/500/EB), kad socialiniai partneriai galėtų aptarti konkrečias problemas. |
| --- | --- |

13.4.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Šaltinis: ASD Facts and Figures.

1

Šaltinis: ASD Facts and Figures

(2)  Šaltinis: ASD Facts and Figures.

2

Šaltinis: ASD Facts and Figures

(3)  Šaltinis: PWC.

3

Šaltinis:

(4)  Šaltinis: RAND, Chinese Investment in U.S. Aviation, 2017 m.

4

Šaltinis:

Chinese Investment in U.S. Aviation

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Europos kovos su klimato kaita finansavimo pakto“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2019/C 62/02)

| Pranešėjas | Rudy DE LEEUW |
| --- | --- |

Pranešėjas

Rudy DE LEEUW

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2018 2 15 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 5 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 172 / 4 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2018 2 15

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 5

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

172 / 4 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK prisiima tvirtus įsipareigojimus dėl Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir dėl Paryžiaus susitarimo. Tačiau einant pasirinktu keliu geriausiu atveju pavyktų pasiekti, kad temperatūra nepadidėtų 3 oC ar daugiau, o tai gerokai viršija Paryžiaus susitarime numatytą tikslą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europai reikia naujos paskatos ir naujo projekto, pagrįsto ne konkurencija, o bendradarbiavimu ir konvergencija, kuriuo būtų sukurta konkreti pridėtinė vertė Europos piliečiams, ypač jaunimui. Taigi būtina patvirtinti aktyvią Europos politiką ir nurodyti aiškią socialinio ir ekonominio modelio, kurio norime dabar, bet visų pirma linkime ateities kartoms, kryptį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europa turi įrodyti, kad gali užtikrinti palankią aplinką, leidžiančią kurti kokybiškas, gerai apmokamas ir aplinką tausojančias darbo vietas ir skatinti realiosios ekonomikos augimą visų Europos verslininkų, darbuotojų ir piliečių labui. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tačiau užuot skatinus realiąją ekonomiką, milžinišku kapitalu maitinamas naujas finansinis burbulas, ir tokios institucijos kaip TVF praneša apie naujos ir net dar labiau pražūtingos nei 2008 m. krizės galimybę (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kita daugiamete finansine programa (2021–2027 m.) turi būti skatinamas ekonomikos vystymasis (2) ir užimtumas (3) bei sudaromos sąlygos ES pasiekti savo tikslus ir padėti iki 2050 m. pereiti prie mažo dioksido kiekio technologijų ekonomikos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mirusioje planetoje nebus nei gyvenimo, nei darbo, nei verslo. Todėl klimato kaita suteikia galimybę kurti aukštos kokybės darbo vietas ir turi padiktuoti darbdaviams, darbuotojams ir pilietinei visuomenei naudingą sprendimą. Vilkinant prisitaikymą prie klimato kaitos arba nesiimant jokių priemonių galėtų iš esmės padidėti bendros su klimato kaita susijusios išlaidos (4). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komisija, Europos Audito Rūmai ir Pasaulio bankas nurodo tas pačias sumas: nuo 2021 m. ES reikės investuoti 1 115 mlrd. EUR per metus norint imtis veiksmų ir pasiekti Sąjungos Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. siekiamų tikslų (5). Šie 1 115 mlrd. EUR apima didelę dalį dabartinių investicijų, kurios turi būti nukreipiamos į tvarų vystymąsi (žalinimo tikslus). Neveikimo kaina siektų 190 mlrd. EUR per metus (2 % ES BVP) (6). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Laikantis pozicijų, kurias gina daug ekonomistų ir pagrindinių pilietinei visuomenei atstovaujančių politikų (7), reikia skatinti ir remti visus projektus, kurie galėtų suvienyti Europos jėgas dėl Europos darbuotojų, įmonių ir visų piliečių interesų. Toks yra kovos su klimato kaita finansavimo pakto kokybiškoms darbo vietoms kurti tikslas. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kovos su klimato kaita finansavimo paktu siekiama nukreipti naują finansų burbulą galintį sukurti kapitalą į kovą su klimato kaita ir realiąją ekonomiką. Jam taip pat būtinas naujas finansavimas, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Šis paktas turi nubrėžti naujos Europos lyderystės veiksmų gaires ir juo raginama priimti integruotą planą (bendradarbiaujant su Kinija ir Indija, atliekančiomis svarbų vaidmenį kovoje su klimato kaita). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK manymu, šios gairės turi apimti visus kovos su klimato kaita politikos aspektus: teisingo perėjimo (priemonės, kurių turi būti imamasi siekiant sušvelninti klimato kaitos poveikį ir kompensuoti žalą bei nuostolius), taip pat realią prisitaikymo prie klimato kaitos politiką. Žiedinės ekonomikos modelis turi būti prioritetinis (8) ir su juo susijęs reglamentavimas turi būti pagerintas. Visiems šiems veiksmams finansuoti reikės tinkamo biudžeto, kad būtų galima perorientuoti dabartines investicijas (nukreipiant žalinimo tikslams), taip pat naujų prieinamų finansavimo šaltinių. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Šis perėjimas paskatins būtinus pokyčius darbo rinkoje ir galės prisidėti kuriant kokybiškas darbo vietas, kaip numatyta Europos socialinių teisių ramstyje (9). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Užtikrindami socialinį požiūrį turime padėti sukurti darnios visuomenės modelį ir parengti teisingo perėjimo veiksmų planą, nepalikdami nuošalyje nė vieno piliečio. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Šiam perėjimui užtikrinti reikia didelių investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, siekiant skatinti ir paremti novatoriškus projektus, atitinkančius Europos taksonomiją. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Turime nebekartoti praeities klaidų (pvz., degalų subsidijavimo ir iškastinio kuro perdėto naudojimo) ir nustoti propaguoti klimatui neigiamą poveikį darančius ir (arba) Paryžiaus susitarimui prieštaraujančius projektus. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Norint pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus, be viešojo finansavimo, didelę dalį investicijų kovai su klimato kaita turi skirti privatusis sektorius. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Paktu reikalaujama sukurti ilgalaikę, aiškią ir nuspėjamą Europos politinę sistemą, siekiant užtikrinti investicijų planavimo stabilumą (10). Kartu su šia sistema turės būti sukurtos pasienio kontrolės priemonės, skirtos produktams, kuriems netaikomi tie patys socialiniai ir aplinkos apsaugos standartai. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK mano ir Komisija pabrėžia, kad būtina sukurti bendrą Europos klasifikavimo sistemą (taksonomiją) siekiant atrinkti tvarius projektus (ir atsisakyti netvarių) ir nurodyti sritis, kuriose investicijos gali turėti didžiausią poveikį. Europos Parlamentas pritaria šiam požiūriui ir taip pat siūlo sukurti „žaliąjį ženklą“. Šis ženklas turėtų būti suteiktas investicijoms, kurios atitinka ES taksonomiją ir griežčiausius tvarumo standartus, kad šias investicijas būtų galima veiksmingai nukreipti (11). |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Remtini projektai, kurie atitiks Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir kuriems įgyvendinti reikės daug lėšų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turėtų būti įgyvendinami taikant priemonę, kuri leistų matyti įvairius finansavimo šaltinius (tarp kurių būsima daugiametė finansinė programa), ir šiais įvairiais veiksmais:






  — | nukreipti finansavimą į tvarias investicijas atsižvelgiant į žalinimo tikslus ir šiuo tikslu skatinti „žaliuoju ženklu“ paženklintas Europos investicijų banko (EIB) paskolas, |
| --- | --- | --- |

1.18.

—

nukreipti finansavimą į tvarias investicijas atsižvelgiant į žalinimo tikslus ir šiuo tikslu skatinti „žaliuoju ženklu“ paženklintas Europos investicijų banko (EIB) paskolas,

| — | naudoti Europos Centrinio Banko (ECB) kiekybinį skatinimą (angl. quantitative easing) kaip finansavimo priemonę, |
| --- | --- |

—

naudoti Europos Centrinio Banko (ECB) kiekybinį skatinimą (angl. quantitative easing) kaip finansavimo priemonę,

| — | iki 40 % padidinti Europos strateginių investicijų fondo dalį, skirtą kovai su klimato kaita, |
| --- | --- |

—

iki 40 % padidinti Europos strateginių investicijų fondo dalį, skirtą kovai su klimato kaita,

| — | ES turi pademonstruoti tokį užmojų mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkį; vidutiniškai 40 % jos bendro biudžeto (2021–2027 m. DFF) turi būti skirta šiam klimato politikos tikslui, |
| --- | --- |

—

ES turi pademonstruoti tokį užmojų mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkį; vidutiniškai 40 % jos bendro biudžeto (2021–2027 m. DFF) turi būti skirta šiam klimato politikos tikslui,

| — | padidinti Europos sanglaudos fondo dalį, kad ji viršytų dabartinius 20 %, |
| --- | --- |

—

padidinti Europos sanglaudos fondo dalį, kad ji viršytų dabartinius 20 %,

| — | sutelkti 3 % pensijų ir draudimo fondų, |
| --- | --- |

—

sutelkti 3 % pensijų ir draudimo fondų,

| — | remti įmonių, ypač MVĮ, investicijas į inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą šiam tikslui skiriant iki 100 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

—

remti įmonių, ypač MVĮ, investicijas į inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą šiam tikslui skiriant iki 100 mlrd. EUR,

| — | vykdyti finansinės paramos įsipareigojimus pietų šalims, dalyvaujančioms kovoje su klimato kaita, |
| --- | --- |

—

vykdyti finansinės paramos įsipareigojimus pietų šalims, dalyvaujančioms kovoje su klimato kaita,

| — | įtraukti „Paryžiaus susitarimo“ sąlygą, kuri būtų iš tikrųjų privaloma ES prekybos susitarimuose. |
| --- | --- |

—

įtraukti „Paryžiaus susitarimo“ sąlygą, kuri būtų iš tikrųjų privaloma ES prekybos susitarimuose.

2.   Įžanga

| 2.1. | Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje numatyta, kad ES turi skatinti tvarų ir ekologišką vystymąsi. Poreikis spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius tapo absoliučiu, be kita ko – ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, prioritetu, jis nulemia Vyriausybių ir ekonominės veiklos vykdytojų, darbuotojų ir piliečių veiksmų pobūdį. Taigi reikia organizuoti ir visų pirma finansuoti plataus užmojo ekonominį, socialinį, aplinkosauginį perėjimą (12). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Todėl į neseniai pradėtą diskusiją dėl ES 2021–2027 m. ES daugiametės finansinės programos visų aspektų turi būti įtraukti klimato kaitos klausimai ir turi būti susitelkta į prioritetinį perėjimo prie tvaresnio pasaulio tikslą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Šis perėjimas paskatins būtinus pokyčius darbo rinkoje ir galės prisidėti kuriant kokybiškas darbo vietas, kaip numatyta Europos socialinių teisių ramstyje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Europai reikia naujo projekto, kad užtikrintų savo pridėtinę vertę ir įrodytų, kad gali sukurti palankią aplinką kokybiškoms ir gerai apmokamoms darbo vietoms kurti ir skatinti visiems naudingos realiosios ir tvarios ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Europa gali prisidėti prie sprendimų, nes ji gali išsiskirti iš kitų tarptautinių ekonominės veiklos vykdytojų, jei iš karto spręs tris – socialinį, ekonominį ir darnaus vystymosi – aspektus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Neseniai paskelbtuose TVF ir EBPO tyrimuose kritikuojamas 2008 m. krizės valdymas taikant ekonomines priemones, privertusias piliečius, įmones ir Vyriausybes mažinti biudžetus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Reikia daugiau investicijų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kad būtų galima spręsti naujus socialinius ir ekonominius iššūkius, kaip antai energetikos pertvarka, žiedinė ir bendradarbiaujamoji ekonomika, automatizavimas, taigi ir užkirsti kelią darbo vietų kokybės blogėjimui. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Finansų ir socialinę krizę papildė politinė krizė, o kai kuriose šalyse – dideli politiniai pokyčiai ir ekologinė krizė. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Taigi kova su klimato kaita yra ne tik būtinybė, bet ir galimybė pertvarkyti mūsų ekonomiką, skatinti tvarų augimo modelį, veiksmingiau kovoti su nelygybe ir stiprinti mūsų demokratiją. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Išvados

| 3.1. | EESRK prisiima tvirtus įsipareigojimus dėl Jungtinių Tautų parengtos Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m., kuria nustatyti bendri darnaus vystymosi tikslai, kad būtų panaikintas skurdas, apsaugota planeta, rūpinamasi žmogaus teisių apsauga ir visiems užtikrinama gerovė. Šios darbotvarkės priėmimas – tai istorinis perėjimas prie naujo modelio, kuriuo, pasitelkiant visuotiną ir integruotą strategiją, sprendžiamos ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos skirtumų problemos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Paryžiaus susitarimu siekiama užtikrinti, kad klimato atšilimas būtų „gerokai mažesnis nei 2 oC, palyginti su iki pramoninio laikotarpio temperatūra“ ir, jei įmanoma, „tęsti įgyvendinamus veiksmus, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5 oC, palyginti su iki pramoninio laikotarpio temperatūra“. Vis dėlto, Jungtinių Tautų teigimu, pasirinktas kelias geriausiu atveju leistų pasiekti, kad temperatūra nepadidėtų 3 oC (ar daugiau). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dėl klimato kaitos žūsta daug žmonių ir patiriamos didelės finansinės sąnaudos, visų pirma dėl gaivalinių nelaimių skaičiaus padidėjimo: nuo XX amžiaus pradžios didelė kaitra ir pakilęs vandens lygis prisidėjo prie aštuonių milijonų asmenų mirčių ir kainavo 7 000 mlrd. USD (13). Taip pat pažymėtina, kad daugėja pabėgėlių dėl klimato kaitos (250 mln. iki 2050 m.). Taigi labiausiai skurstantys pirmieji patiria klimato kaitos pasekmes, ir tai didina nelygybę. Pasak TVF, dėl didėjančios nelygybės kyla grėsmė tvariam ekonomikos augimui (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pagal status quo scenarijų, jei nebūtų imamasi jokių prisitaikymo priemonių, iki 2080 m. prognozuojama klimato kaita visos ES namų ūkiams kasmet kainuotų 190 mlrd. EUR pastoviosiomis kainomis (tik padengiant draudimo nuo klimato kaitos padarinių išlaidas) (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nors pavyko pasiekti pažangos finansuojant kovą su klimato atšilimu ir jo poveikiu, to nepakanka. Politinis prioritetas turi būti tvarūs finansai ir ekonomika, visų pirma reikia sukurti aiškią, stabilią ir skatinamojo pobūdžio politinę sistemą, kuria taip pat turi būti skatinamas novatoriškų projektų, turinčių didelę pridėtinę vertę ir nekenksmingų aplinkai, įgyvendinimas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nors Europa dar nevisiškai atsigavus po 2008 m. finansų krizės, TVF perspėja, kad gali kilti dar didesnė ir platesnio masto krizė nei 2008 m. (16) IMF: Global Financial Stability Report October 2018. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pasak Larrouturou ir Jouzel, iš Europos Centrinio Banko nuo 2015 m. išleistų 2 200 mlrd. EUR tik 11 % investuoti į realiąją ekonomiką, o 89 % kurstomos spekuliacijos ir naujas finansų burbulas (17). Be to, EBPO nurodo apie 800 išlaidų ir mokesčių lengvatų programų, įgyvendintų 35 EBPO šalyse ir šešiose G 20 didžiosiose augančios ekonomikos šalyse (18), kuriomis skatinama gaminti ar naudoti iškastinį kurą, o tai visiškai prieštarauja Paryžiaus susitarime įtvirtintoms gairėms. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Toks finansavimas – tiek spekuliavimas finansais, tiek lėšų skirstymas, prieštaraujantis ES nustatytiems kovos su klimato kaita tikslams, – brangiai kainuoja visai Europos bendruomenei ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Europos Parlamentas konstatuoja, kad 2014–2020 m. daugiamete finansine programa negalėjo būti patenkinti dabartiniai poreikiai. Be to, ši DFP neleido įveikti kai kurių krizių ir naujų iššūkių (be kita ko, susijusių su žemės ūkiu, jaunimo užimtumu, tvariomis investicijomis arba aplinkos apsauga). Todėl būsima finansinė programa turi būti tinkama spręsti svarbų kovos su klimato kaita iššūkį ir kartu padėti kurti kokybiškas darbo vietas. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Galimybės

| 4.1. | Verslo lyderiai mato klimato kaitos atveriamas galimybes. Kai kurie jų mano, kad bendrovės turi prisidėti prie problemų sprendimo, ir pabrėžia, kad tos, kurios pasinaudojo mažą anglies dioksido kiekį išskiriančio gamybos proceso teikiamomis galimybėmis, vis dažniau gauna naudos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Verslininkai mano, kad įmanoma sukurti darbo vietas ir diegti naujoves pasirenkant klestinčios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos (19) kelią ir kartu gauti pelną. Toks požiūris juo labiau svarbus, nes „anglies dioksido poveikio neutralizavimo“ turėtų būti pasiekta iki šio amžiaus vidurio, norint įgyvendinti tikslą, kad atšilimas būtų mažesnis nei 2 oC. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kovos su klimato kaita finansavimo paktas turi padėti būtinybę spręsti klimato kaitos problemą paversti galimybe pertvarkyti Europos pramonę ir kurti naujas įmones. Todėl svarbu daug investuoti į realiąją ekonomiką ir į mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą, siekiant sukurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Šiuo metu pagerėjus ekonominei padėčiai Europos Sąjungoje padidėjo bendras užimtumo lygis, sumažėjo nedarbas. Tačiau ilgalaikis nedarbas ir neužtikrintumas dėl darbo vietų, ypač moterų tarpe, taip pat jaunimo nedarbas tebekelia nerimą. Pereinant prie darnaus vystymosi turėtų būti sudarytos sąlygos bendrovėms pasinaudoti visomis joms prieinamomis galimybėmis ir kiek galima labiau prisidėti mažinant nedarbą. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Todėl būtina, kad Europos Sąjunga, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, siektų įgyvendinti suderintą strategiją, skirtą užtikrinti palankią aplinką kurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas. Komisija turi išnagrinėti galimybę skaičiuojant skolą (20) neįtraukti viešojo sektoriaus investicijų, kuriomis prisidedama prie kokybiškų darbo vietų ir tiek įmonėms, tiek darbuotojams naudingos tvarios ekonomikos kūrimo. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ES skatina valstybių narių bendradarbiavimą. Ji remia ir vertina jų pastangas iš esmės laikydamasi Europos semestro, užimtumo gairių ir užtikrindama nacionalinės politikos stebėseną (bendros ataskaitos dėl užimtumo, nacionalinių reformų programų ir konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos). Tačiau ES taip pat turi suderinti savo politiką su siekiais remti bendrą Europos verslininkų, darbuotojų ir piliečių gerovę. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ADEME (21) mano, kad grynojo darbo vietų kūrimo, susijusio su klimato kaita, potencialas Europoje yra 5–6 mln. vietų iki 2050 m., o, remiantis Komisijos duomenimis, iki 2020 m. gali būti sukurta 3 mln. darbo vietų atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Darbdavių konfederacija BDI Vokietijoje praneša, kad ji galėtų pasiekti tikslą iki 2050 m. 80 % sumažinti išmetamą CO2 kiekį, jei per šį laikotarpį galėtų panaudoti 50 mlrd. EUR per metus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Nustatyta, kad daugėja visos darbo dienos ekvivalento darbo vietų žaliojoje ekonomikoje (nuo 2,8 mln. 2000 m. iki 4,2 mln. 2014 m.). Kai kurie sektoriai yra labai dinamiški – tai atsinaujinančiųjų išteklių energijos (nuo 2000 m. sukurta 1 mln. darbo vietų, arba + 182 %) ir atliekų tvarkymo (nuo 0,8 mln. 2000 m. iki 1,1 mln. 2014 m., arba + 36 %) sektoriai. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Vis dėlto būtina, kad MVĮ, taip pat kooperatyvai ir mažos organizacijos, veikiančios visais vietos lygmenimis, taip pat galėtų dalyvauti tvariuose projektuose ir kad jiems visų pirma būtų teikiamas finansavimas. Reikia užtikrinti, kad joms nekiltų kliūčių gauti finansavimą (22). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Be to, svarbu taikyti daugiapakopį metodą ir įtraukti visus, tiek viešojo, tiek privataus sektorių suinteresuotuosius subjektus, kad būtų skatinami ir integruojami įsipareigojusių kovoti su klimato kaita ir įgyvendinti Paryžiaus susitarimą regionų, miestų ir savivaldybių tinklo iniciatyvos, planai ir veiksmai, kaip numatyta RK neseniai parengtoje nuomonėje (23). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Galiausiai, kovos su klimato kaita finansavimo paktu, kuriuo turi būti sutelktos visų tiek viešųjų, tiek privačių subjektų pastangos ir gera valia, turi būti atsižvelgta į Komisijos pasiūlytas papildomas priemones, kaip antai taksonomija (klasifikavimas), institucinių investuotojų pareiga įtraukti „tvarumo aspektą“, informacija investuotojams, bankų nuosavų fondų perkalibravimas, skaidrumo stiprinimas bendrovėms skelbiant informaciją ar ES ženklai (pasiūlyti Europos Parlamento). |
| --- | --- |

4.12.

5.   Įvairūs finansavimo šaltiniai ir veiksmai, kurių turi būti imamasi

Finansavimo perorientavimas (žalinimo tikslams) ir nauji šaltiniai

| 5.1. | Europos Komisija ir Audito Rūmai nurodo tuos pačius skaičius, sutaria, kad kovai su klimato kaita ir jo poveikiu reikia skirti apytiksliai 1 115 mlrd. EUR per metus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Šiame 1 115 mlrd. EUR pakete 2021–2030 m. laikotarpiui reikia skirti dvi finansuojamų projektų kategorijas (24):






  — | pirma, projektai, kuriais užtikrinama didelė investicijų grąža ir kurie patenka į EIB ir valstybinių plėtros bankų (25), privačių bankų, pensijų ir draudimo fondų ar nepriklausomų fondų veiklos sritis, |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

pirma, projektai, kuriais užtikrinama didelė investicijų grąža ir kurie patenka į EIB ir valstybinių plėtros bankų (25), privačių bankų, pensijų ir draudimo fondų ar nepriklausomų fondų veiklos sritis,

| — | antra, projektai, kuriems reikia viešųjų subsidijų, finansuojamų Europos įnašais. |
| --- | --- |

—

antra, projektai, kuriems reikia viešųjų subsidijų, finansuojamų Europos įnašais.

| 5.3. | Reikia nukreipti visą ar dalį dabartinio finansavimo į tvarias investicijas, t. y. Europos finansinę programą padaryti „žalesnę“ ir nukreipti fondus į kovą su klimato kaita ir jos padariniais. Tai susiję su šiomis finansavimo priemonėmis:






  — | EIB paskolos: privatūs bankai per EIB gali finansuoti investicijas, kurios atitinka ES taksonomiją (klasifikavimą), |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

EIB paskolos: privatūs bankai per EIB gali finansuoti investicijas, kurios atitinka ES taksonomiją (klasifikavimą),

| — | ECB pinigų išleidimas: kiekybiniu skatinimu gauti pinigai nukreipiami į realiąją ir tvarią ekonomiką: 50 % metinio kiekybinio skatinimo kasmet leistų disponuoti keliais milijardais eurų, |
| --- | --- |

—

ECB pinigų išleidimas: kiekybiniu skatinimu gauti pinigai nukreipiami į realiąją ir tvarią ekonomiką: 50 % metinio kiekybinio skatinimo kasmet leistų disponuoti keliais milijardais eurų,

| — | 40 % (vietoj dabartinių 20 %) Europos strateginių investicijų fondų dalis (EIB ir Komisija) turi būti skirta kovai su klimato atšilimu ir jo padariniais, įskaitant kultūrinius ir socialinius aspektus, |
| --- | --- |

—

40 % (vietoj dabartinių 20 %) Europos strateginių investicijų fondų dalis (EIB ir Komisija) turi būti skirta kovai su klimato atšilimu ir jo padariniais, įskaitant kultūrinius ir socialinius aspektus,

| — | ES turi pademonstruoti tokį užmojų mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkį: vidutiniškai 40 % jos biudžeto turi būti skirta šiam klimato politikos tikslui, visų pirma Europos sanglaudos fondo, kurio tik 20 % lėšų 2014–2020 m. laikotarpio biudžete skirta šiai kovai, |
| --- | --- |

—

ES turi pademonstruoti tokį užmojų mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkį: vidutiniškai 40 % jos biudžeto turi būti skirta šiam klimato politikos tikslui, visų pirma Europos sanglaudos fondo, kurio tik 20 % lėšų 2014–2020 m. laikotarpio biudžete skirta šiai kovai,

| — | papildant šias finansavimo priemones, 3 % pensijų ir draudimo fondų investicijų turėtų būti skirta kovai su klimato atšilimu. |
| --- | --- |

—

papildant šias finansavimo priemones, 3 % pensijų ir draudimo fondų investicijų turėtų būti skirta kovai su klimato atšilimu.

| 5.4. | Ypatingos pastangos turi būti dedamos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir profesinio mokymo srityse; vien šiam tikslui turi būti atidedama 100 mlrd. EUR per metus. Komitetas laiku pateiks pasiūlymus, kad būtų nuspręsta, kokią (-ias) priemonę (-es) naudoti siekiant papildyti esamą ir būsimą finansavimą šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

5.4.

Veiksmai, kurių turi būti imamasi

| 5.5. | Daug finansinių priemonių gali būti panaudojama kovai su klimato kaita, tačiau finansavimas bus neįmanomas, jei Europa neturės ilgalaikio aiškaus ir nuoseklaus plano (26). Šiame plane turėtų būti: |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | nustatyta aiški, stabili ir ilgalaikė politinė sistema. Reikia užtikrinti saugumą planuojant investicijas, nes niekas nedaro daugiau žalos įsipareigojimams nei netikrumas, susijęs su nuolat besikeičiančiomis politikos formavimo kryptimis. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Nuo 2018 m. sausio mėn. EIB tapo svarbiu žaliųjų obligacijų leidėju pasaulyje. Jei norime, kad jis galėtų dar palankesnėmis sąlygomis skolinti projektų, susijusių su kovos su klimato kaita finansavimo paktu, rengėjams, galėtų būti priimtos dvi priemonės:






  — | pirma, reikėtų šiuos projektus įtraukti į investicijų plano Europai taikymo sritį, o tai leistų EIB pasinaudoti „Europos strateginių investicijų fondo“ garantija, |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

—

pirma, reikėtų šiuos projektus įtraukti į investicijų plano Europai taikymo sritį, o tai leistų EIB pasinaudoti „Europos strateginių investicijų fondo“ garantija,

| — | antra, EIB galėtų gauti didesnį ECB finansavimą. EIB jau turi galimybę pasinaudoti ECB aktyvų pirkimo programa, tačiau tik labai ribotai. Tačiau, atsižvelgiant į numatomas sumas, EIB greitai susidurs su nuosavo pagrindinio kapitalo problema. Todėl būtų galima įsivaizduoti, kad EIB taps darnaus vystymosi banku, kuris finansuotų energetikos pertvarką, ekologišką judumą ir inovacijas ir atsisakytų finansuoti tradicinius projektus, kuriems didžioji dalis jo paskolų jau suteikta. |
| --- | --- |

—

antra, EIB galėtų gauti didesnį ECB finansavimą. EIB jau turi galimybę pasinaudoti ECB aktyvų pirkimo programa, tačiau tik labai ribotai. Tačiau, atsižvelgiant į numatomas sumas, EIB greitai susidurs su nuosavo pagrindinio kapitalo problema. Todėl būtų galima įsivaizduoti, kad EIB taps darnaus vystymosi banku, kuris finansuotų energetikos pertvarką, ekologišką judumą ir inovacijas ir atsisakytų finansuoti tradicinius projektus, kuriems didžioji dalis jo paskolų jau suteikta.

| 5.5.3. | Reikia nustatyti sektorius, kuriuose šie biudžetai išlaidų ir pelno santykio atžvilgiu bus veiksmingiausi ir naudingiausi aplinkai, piliečiams ir ekonomikai (energetikos, būsto, žemės ūkio, judumo, transporto, antrinio perdirbimo, vandens ir kt. sektoriuose). Būtina vienoda prieiga prie tinklo, tačiau svarbu atsižvelgti į aplinkybę, kad tam tikri sektoriai yra pakankamai rentabilūs ir jiems nereikia teikti daugiau subsidijų, kaip, pavyzdžiui, fotovoltinių technologijų sektorius. |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Reikia ne tik išplėsti EIB veiksmų apimtį, bet taip pat sustiprinti pajėgumą prisiimti didesnę riziką. Taigi EIB kovoje su klimato kaita būtų naudingesnis, jei remtų naujus gamybos procesus, net ir mažos apimties, nei skirdamas milijardus eurų klasikinei fotovoltinių technologijų ar vėjo energijos pramonei, kurią jau plačiai finansuoja privatusis sektorius. |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Visos finansinės priemonės, kaip pasiūlė Komisija, turi atitikti bendrą Europos taksonomiją (klasifikavimą). EESRK, kaip pilietinės visuomenės atstovas, turėtų prisidėti prie šios klasifikacijos parengimo. |
| --- | --- |

5.5.5.

| 5.5.6. | Žiedinės ekonomikos modelis turi būti prioritetinis ir su juo susijęs reglamentavimas turi būti pagerintas. Žiedinė ekonomika turi padėti sumažinti ar ilgainiui net sustabdyti gamtos išteklių išgavimą, pavyzdžiui, pasitelkiant objektų (tik 3 % mobiliųjų telefonų perdirbami; kiti objektai visai neperdirbami) ir brangiųjų metalų antrinį perdirbimą. Šių metalų, pavyzdžiui, kobalto ar ličio, naudojamų ateities produktų gamyboje, yra nedaug, palyginti su ateities poreikiais (transporto priemonių elektrifikavimo ir apskritai elektros energijos kaupimo srityse); šių metalų gavybos mastas visiškai neatitinka augančių poreikių. |
| --- | --- |

5.5.6.

| 5.5.7. | Taip pat reikia skatinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą pastatuose, dėl kurių išmetama 30 % CO2 (juo labiau, kad šioje srityje greitai gaunama investicijų grąža). Be to, reikės visiškai tarpusavyje susieti elektros linijas ir dujotiekius, siekiant įgyvendinti Europos integruotos energetikos rinką, susietą su Afrika ir Artimaisiais Rytais. |
| --- | --- |

5.5.7.

| 5.5.8. | Siekiant teisingo ir socialaus perėjimo, kuris numatytas Paryžiaus susitarime ir siūlomas Jacques’o Delors’o instituto (27), dalis finansavimo turi būti skirta su perėjimo sektoriais susijusių regionų ir darbuotojų prisitaikymo fondui. Šiuo klausimu tikslinga, kad didelė Europos sanglaudos fondo lėšų dalis regionams būtų skirta su klimato kaita susijusiems tikslams ir jų teigiamiems socialiniams ir ekonominiams padariniams. Prisitaikymo prie perėjimo fonde turi būti numatyta pagalba darbuotojų mokymams, skirtiems jiems perkvalifikuoti. Taip pat reikėtų užkirsti kelią klimato kaitai, o ne susitaikyti su jos padariniais, skiriant dalį fondo lėšų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai sektoriuose, kurie bus numatyti kaip prioritetiniai. |
| --- | --- |

5.5.8.

| 5.5.9. | Kiekviename laisvosios prekybos susitarime socialinės ir aplinkos apsaugos sąlygos turėtų būti papildytos privalomu įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą. (Tai būtų taikoma visiems potencialiems ES prekybos partneriais, nes 195 iš 197 JT narių pasirašė šį susitarimą). |
| --- | --- |

5.5.9.

| 5.5.10. | Siekiant pabrėžti ypatingą šios veiklos politinę svarbą, atidėtieji biudžeto ir finansiniai ištekliai turėtų būti panaudojami taikant priemonę, kuri leistų realiai ir skaidriai matyti atitinkamas lėšas. |
| --- | --- |

5.5.10.

| 5.5.11. | Be to, nors tai tiesiogiai netaikoma Europos kovos su klimato kaita finansavimo fondui, ES privalo laikytis tarptautinių politinių įsipareigojimų (2009 m. Jungtinių Tautų konferencija dėl klimato) ir kasmet surinkti po 100 mlrd. USD, siekiant nuo 2020 m. finansuoti kovą su klimato kaita Afrikoje ir Viduržemio jūros regione. |
| --- | --- |

5.5.11.

Briuselis, 2018 m. spalio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; IMF: Global Financial Stability Report October 2018.

1

(2)  EESRK nuomonė Daugiametė finansinė programa, 3.1.8 punktas (priimta 2018 m. rugsėjo 19 d., dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

Daugiametė finansinė programa

(3)  EESRK, ECO skyriaus prioritetai 2018 m. ir vėliau.

3

ECO skyriaus prioritetai 2018 m. ir vėliau

(4)  EBPO, Klimato kaitos ekonominės pasekmės, 2016 m. rugsėjo 2 d.

4

Klimato kaitos ekonominės pasekmės

(5)  Europos Komisija, Impact assessment accompanying the document „Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency (Poveikio vertinimas, pridedamas prie dokumento „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo“), 2016 12 6, SWD(2016) 405 final/2, 22 lentelė (scenarijus EUCO30 – šaltinis: modelis PRIMES).

5

Impact assessment accompanying the document „Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency

final

šaltinis:

Audito Rūmai, https://www.euractiv.fr/section/climat/news/la-cour-des-comptes-fustige-linefficacite-de-la-politique-climat-de-lue/.

(6)  Ciscar M. et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Klimato poveikis Europoje – JRC projektas PESETA II), 2014 m.

6

et al.

Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project

(7)  https://www.pacte-climat.eu/en/the-first-signatories-of-the-call/

7

(8)  EESRK nuomonė „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę“ (OL C 227, 2018 6 28, p. 70).

8

(9)  EESRK nuomonė „Europos socialinių teisių ramstis“ (OL C 125, 2017 4 21, p. 10).

9

(10)  EESRK nuomonė „Koalicijos kūrimas Paryžiaus susitarimo įsipareigojimams įgyvendinti“ (OL C 389, 2016 10 21, p. 20).

10

(11)  2018 m. gegužės 4 d. pranešimas [2018/2007(INI)] dėl tvarių finansų, pranešėja Molly Scott Cato.

11

(12)  EESRK nuomonė Tvaraus finansavimo veiksmų planas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 73).

12

Tvaraus finansavimo veiksmų planas

(13)  James Daniell tyrimas, Karlsrūhės technologijų institutas, 2016 m. balandžio mėn.

13

(14)  https://blogs.imf.org/2017/02/22/the-imfs-work-on-inequality-bridging-research-and-reality/

14

(15)  Ciscar M. et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Klimato poveikis Europoje – JRC projektas PESETA II), 2014 m.

15

et al.

Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project

(16)  https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf;

16

(17)  Siekiant išvengti klimato ir finansų chaoso (P. Larrouturou ir J. Jouzel – leid. Odile Jacob).

17

Siekiant išvengti klimato ir finansų chaoso

(18)  2015 m. EBPO iškastiniam kurui skirtų paramos priemonių sąrašas.

18

(19)  Paul Polman, „Unilever“ generalinis direktorius, ir Jean-Pascal Tricoire, „Schneider Electric“ generalinis direktorius ir Pasaulinio susitarimo Prancūzijoje pirmininkas, per „Business & Climate“ konferenciją: http://www.businessclimatesummit.com/summit/2015/press-room.

19

(20)  EESRK nuomonė „Europos socialinių teisių ramsčio finansavimas“ (OL C 262, 2018 7 25, p. 1).

20

(21)  Prancūzijos aplinkos ir energetikos valdymo agentūra.

21

(22)  Žr. nuomonę „Po Paryžiaus konferencijos“ (OL C 487, 2016 12 28, p. 24).

22

(23)  RK nuomonė „Kovos su klimato kaita finansavimas – svarbiausia Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo priemonė“ (OL C 54, 2018 2 13, p. 9).

23

(24)  Pagal Philippe Maystadt, buvusį EIB pirmininką.

24

(25)  KfW Vokietijoje, CDC Prancūzijoje, CDP Italijoje, ICO Ispanijoje.

25

(26)  Jeffrey Sachs, 2018 m. gegužės 18 d. EESRK posėdis.

26

(27)  http://institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/Pactesocialtransitionénergétique-FernandesPellerinCarlin-janvier18.pdf

27

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/16

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Strateginiai pramonės politikos iki 2030 m. pokyčiai, siekiant stiprinti konkurencingą ir įvairinti Europos pramoninę bazę, dėmesį sutelkiant į ilgalaikius veiklos rezultatus pasaulinėse vertės grandinėse“

(tiriamoji nuomonė pirmininkaujančios Austrijos prašymu)

(2019/C 62/03)

| Pranešėjas | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Gerald KREUZER |

Pranešėjas

Carlos TRIAS PINTÓ

Bendrapranešėjis

Gerald KREUZER

| Dokumentai | ES Tarybai pirmininkaujančios Austrijos prašymas, 2018 2 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Atsakinga įstaiga | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta CCMI | 2018 9 25 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 158 / 9 / 4 |

Dokumentai

ES Tarybai pirmininkaujančios Austrijos prašymas, 2018 2 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakinga įstaiga

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta CCMI

2018 9 25

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

158 / 9 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Pramonės politika turėtų nustatyti ir sudaryti galimybes pasauliniam tvariam ir integruotam augimui ateityje. Niekas neturėtų būti pamirštas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europa turi išlaikyti savo siekį atkurti pramoninės gamybos dalį iki ankstesnio lygio, suderinti šį tikslą pasitelkus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. Europos pramonės politika (tarp generalinių direktoratų, valstybių narių, regionų), būdama sudėtingų tarpvalstybinių vertės grandinių dalis vis labiau globalėjančioje rinkoje, turi būti tobulinama. Siekiant, kad augimo, klimato ir aplinkosaugos keliami uždaviniai ir visuomenės problemos būtų sprendžiamos pagal „teisingo perėjimo“ modelį, veiksmingai sujungiantį nacionalines ir ES ekonomines varomąsias jėgas, reikalingas holistinis požiūris. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europos renESansas reiškia visapusišką Europos pramonės
  pagrindinį planą
  , įtraukiantį pramonės politiką į visas ES politikos sritis, sudarančias galimybę pertvarkyti pramonę, kad Europa taptų didžiausia žinių ekonomika, sukuriančia pramoninę pridėtinę vertę pasitelkiant kūrybiškumą ir pažangų dizainą, socialines inovacijas ir puoselėjant naujus tvarius ir įtraukius pramonės modelius (prekių ženklas „Pagaminta Europoje“). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Jei ES klimato ir žiedinės ekonomikos politikos tikslas yra kurti darbo vietas Europoje, labai svarbu, kad svarbiausios vertės grandinės dalys, sudarančios galimybę įgyvendinti šias politikas, būtų Europoje. Todėl svarbu, kad ES strategijoje būtų pripažįstama vertės grandinių svarba ir numatytos plataus užmojo priemonės tolesniam jų plėtojimui. Strategija turėtų užtikrinti patrauklias veiklos sąlygas Europoje, o ne sutelkti dėmesį į atskirus sektorius. Siekiant užtikrinti, kad Europa neprarastų savo vaidmens pasaulinėje ekonomikoje, jos sėkmė priklausys nuo galimybės atskiras europinių vertės grandinių grandis integruoti į pasaulines vertės grandines, t. y. Europos tiekėjai turėtų galėti konkuruoti ne tik Europoje, bet ir pasaulio mastu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Patobulinimai švietimo ir mokymo srityje, atsižvelgiant į naujas darbo vietas ir paslaugas, turėtų būti glaudžiai susieti su mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų politika ir galimybe mokytis darbe sukūrimu, taip praplečiant įgūdžių darbotvarkę (1), kad ji apimtų naujus pagrindinius pramonės sektorius, pavyzdžiui, statybos, plieno, popieriaus, žaliųjų technologijų ir atsinaujinančiosios energijos, apdirbamosios pramonės ir jūrų laivybos sektorius. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Siekiant užtikrinti Europos pirmavimą technologijų srityje, EESRK taip pat rekomenduoja paspartinti investicijas į radikaliai padėtį keičiančias revoliucingas technologijas, kai antai dirbtinis intelektas ir robotika, daiktų internetas, duomenų analitika, 3D spausdinimas, naujos ir nanomedžiagos, papildytoji virtuali realybė, bioekonomika, tvari maisto gamyba, skaitmeninės technologijos, neurotechnologijos, nanoelektronika, vandenynų ir kosmoso moksliniai tyrimai ir kt. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje būtina nustatyti kuo konkretesnes ir išsamesnes nuostatas dėl papildomų biudžeto lėšų, kurios būtų skirtos kiekvienam atskiram sektoriui, visų pirma mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų bei sanglaudos politikai. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pažymi, kad reikėtų pagerinti institucijų valdymą, o komiteto poveikio vertinimuose aptarti ne tik poveikį ekonomikai, bet ir poveikį aplinkai ir socialinį poveikį visai vertės grandinei. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Siekdamas, kad visa pramonės vertės grandinė taptų tvaresnė, EESRK tvirtai remia Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą (2), tvarios finansų taksonomijos, kurioje atsakingo taupymo lėšos nukreipiamos į tvarias investicijas, sukūrimą ir Europos strateginių investicijų skatinimą (patikimas planuojamo „InvestEU“ fondo ir privačių finansinių šaltinių derinys). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK dar kartą tvirtai pritaria subalansuoto biudžeto taisyklės taikymui viešosioms investicijoms ne tik bendrai finansuojant strateginius investicijų projektus, bet ir visus tvarių investicijų projektus, susijusius su teigiama pažanga kuriant suvienodintą ES tvarios veiklos klasifikavimo sistemą (arba taksonomiją), siekiant suteikti naujas plėtros galimybes toms šalims, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Finansavimo priemonės: vienodų veiklos sąlygų sudarymas, viešojo finansavimo skyrimas pramoninio masto projektams (finansuojama iki 75 % arba daugiau, jei tai pateisinama, investavimo išlaidų), paskolų lengvatinėmis sąlygomis ir didesnių galimybių gauti kreditą sudarymas. Galimybė gauti viešąsias dotacijas veiksmams, kuriais siekiama sumažinti pažangiems projektams būdingą didelę riziką, finansuoti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Našiausi sektoriai (kuriuose sukuriama didžiausia pridėtinė vertė) yra tie, kuriuos taikomos ir pažangiausios inovacijos. Be to, tiems sektoriams, kuriems taikomas griežtesnis aplinkos reguliavimas, taip pat būdingas didesnis patentavimo mastas, kurį lemia būtent griežtas reguliavimas (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pagrindinis reguliavimo išlaidas skatinantis veiksnys yra ES politikos įgyvendinimas per deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus. Technokratinės atitikties užtikrinimo procedūros, kuriose neapibrėžiami ekonomiškai efektyviausi būdai pageidaujamiems reguliavimo rezultatams pasiekti, taip pat silpnina pramonės dalyvių, ypač MVĮ, gebėjimus kurti inovacijas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Darnus vystymasis ir konkurencingumas turi būti plėtojami kartu. EESRK reikalauja parengti produktų standartus ES, kurių turėtų laikytis ir vietos, ir užsienio gamintojai ir kurių laikymasis būtų užtikrintas pasienyje. Todėl produktų, kurie neatitinka aplinkos apsaugos ir socialinių taisyklių, importas reiškia, kad ES pramonės sektoriai susiduria su rimtomis kliūtimis reaguojant į socialinius poreikius ir tvarumo reikalavimus. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EK turėtų griežčiau stebėti, ar tinkamai įgyvendinami ES laisvosios prekybos susitarimai (LPS), taip pat turėtų nustatyti paprastesnes ir aiškesnes taisykles. LPS skyriuose dėl tvarumo būtina skatinti įgyvendinti TDO darbo standartus ir JT verslo ir žmogaus teisių principus (4) nustatant minimalias bendras sąlygas, kurių negalima pakeisti (pažeidžiamų žmonių teisės, geras fiskalinis valdymas ir pan.). Prekybos santykiuose (pvz., investicijos, viešieji pirkimai, subsidijos) turėtų būti garantuotas abipusiškumas. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Platesnis socialinis dialogas skirtingais lygmenimis yra būtinas siekiant tinkamai ištirti pasaulines vertės grandines tvariose įmonėse, kuriose darbuotojai gali pareikšti nuomonę, ir duoti bendrą atsaką. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK ragina Europos Komisiją suteikti pramonės konkurencingumui ir pirmavimui didžiausią politinį prioritetą ir inicijuoti ES pramonės strategijos programą. Jis ragina Komisiją paskelbti metinę ES pramonės strategijos rezultatų ataskaitą, kurioje būtų paminėtos visos atitinkamos Komisijos politikos sritys. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Mega tendencijos: tik vienas pasaulis

| 2.1. | Šiuo metu pramonė išgyvena gilią transformaciją, susijusią su didžiulio masto skaitmenine transformacija ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika. Atsinaujinančiųjų išteklių energija pakeis iškastinį kurą, duomenys tampa nauja vyraujančia žaliava, o (daiktų) internetas tapo svarbiausia komunikacijos priemone. Linijiniai gamybos modeliai užleis vietą labiau žiedinės gamybos, vartojimo ir perdirbimo sistemoms, o masinę gamybą pakeis prie individualių poreikių pritaikytos gamybos procesai. Šiuolaikinė pramonė reiškia gamybą ir inovacijas glaudžiai bendradarbiaujančių didelių ir MVĮ įmonių tinkle, taip pat apimančiame susijusias paslaugas visoje vertės grandinėje. Žinios, kaip svarbiausias veiksnys, pakeitė darbą ar kapitalą. Europos ilgalaikė pramonės strategija turi apimti visus šiuos (revoliucingus) iššūkius, kad pereitų į kitą laikmetį – „infolitą“, prilygstantį žmonijos istorijoje perėjimui iš paleolito į neolitą (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dauguma mokslinių tyrimų įspėja, kad 20–50 % darbo vietų, remiantis nagrinėjamo pramonės sektoriaus duomenimis, apie 2030-uosius metus pakeis įvairios naujos technologijos ir robotai (6). Tačiau bus sukurta ir naujų darbo vietų, nors labiau skirsis jų pasiskirstymas geografiniu požiūriu, pagal sektorius ir įgūdžius. Iššūkis, su kuriuo susiduriama įgyvendinant Europos pramonės politiką, yra susijęs su siekiu užkirsti kelią, kad ES, jos regionai ir piliečiai neatsidurtų atskirtyje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Skaitmeninė transformacija turi poveikį visiems pagrindiniams pramonės ištekliams: gamtos ir aplinkos, darbo ir kapitalo (fiziniai, technologiniai ir instituciniai ištekliai). Norint deramai valdyti jos socialinius padarinius, būtina iš naujo pagal šalis ir sektorius įvertinti pagrindinius išteklius ar kapitalo atsargas, iš kurių bus gaunamos pagrindinės pajamos. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Didelė Europos pramonės dalis vis labiau priklauso nuo išorės eksporto arba yra sudėtingų tarpvalstybinių vertės grandinių dalis vis labiau globalizuotoje rinkoje. Be to, ES susiduria ir su vykdoma „visų pirma – Amerika“ politika, dėl kurios didėja niekam nenaudingų prekybos karų rizika. Šie karai taip pat kelia grėsmę pokarinei daugiašalei ekonominei tvarkai. Galiausiai, daugėja centralizuotų valstybės valdomos ekonomikos modelių. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Siekiant tinkamai pereiti prie tvaresnės pramonės iki 2050 m. (7), Europai kyla šie uždaviniai:






  — | tebesitęsianti klimato kaita ir blogėjančios aplinkos sąlygos, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

tebesitęsianti klimato kaita ir blogėjančios aplinkos sąlygos,

| — | Žemės gamtos išteklių išeikvojimas ir biologinės įvairovės nykimas, |
| --- | --- |

—

Žemės gamtos išteklių išeikvojimas ir biologinės įvairovės nykimas,

| — | daugumos pramonės sektorių skaitmeninimas ištrins aiškias ribas tarp pramonės šakų ir tarp fizinio ir virtualiojo pasaulių, atvers sektorius naujiems rinkos dalyviams, todėl mažės fizinio darbo poreikis, |
| --- | --- |

—

daugumos pramonės sektorių skaitmeninimas ištrins aiškias ribas tarp pramonės šakų ir tarp fizinio ir virtualiojo pasaulių, atvers sektorius naujiems rinkos dalyviams, todėl mažės fizinio darbo poreikis,

| — | socialinė nelygybė, įskaitant didėjančią poliarizaciją darbo rinkose, jaunimo nedarbas ir žmonės, likę gyvenanti regionuose, kuriuose pramonės mastas mažėja, |
| --- | --- |

—

socialinė nelygybė, įskaitant didėjančią poliarizaciją darbo rinkose, jaunimo nedarbas ir žmonės, likę gyvenanti regionuose, kuriuose pramonės mastas mažėja,

| — | visuomenės pasitikėjimo Vyriausybe, politikais ir ES bei jos valdymo struktūromis, taip pat kitomis institucijomis praradimas, |
| --- | --- |

—

visuomenės pasitikėjimo Vyriausybe, politikais ir ES bei jos valdymo struktūromis, taip pat kitomis institucijomis praradimas,

| — | demografiniai pokyčiai: visuomenės senėjimas, migracija, spartus pasaulio gyventojų skaičiaus augimas ir naujas ekologinis sąmoningumas, |
| --- | --- |

—

demografiniai pokyčiai: visuomenės senėjimas, migracija, spartus pasaulio gyventojų skaičiaus augimas ir naujas ekologinis sąmoningumas,

| — | gyventojų telkimasis didmiesčiuose, infrastruktūros tinklų integracija, dirbtinis intelektas, mašininis ir gilusis mokymasis, |
| --- | --- |

—

gyventojų telkimasis didmiesčiuose, infrastruktūros tinklų integracija, dirbtinis intelektas, mašininis ir gilusis mokymasis,

| — | vartotojų prioritetų pasikeitimas (kintanti vartotojų elgsena, didesnis ekologinis sąmoningumas, valstybės institucijų vykdomas vartotojų elgsenos reglamentavimas). |
| --- | --- |

—

vartotojų prioritetų pasikeitimas (kintanti vartotojų elgsena, didesnis ekologinis sąmoningumas, valstybės institucijų vykdomas vartotojų elgsenos reglamentavimas).

Ilgalaikėje vizijoje turėtų būti atsižvelgta į visas šias tendencijas. Suprasti iššūkius ir kaip paversti juos galimybėmis bus svarbus Europos pramonės politikos prioritetas. Atsižvelgiant į sudėtingus atsakomuosius veiksmus, būtinas visų suinteresuotųjų subjektų, kurie dalijasi bendra atsakomybe, dalyvavimas. Tokio dalyvavimo sėkmė priklauso nuo ES institucijų, valstybių narių, regionų pastangų ir bendradarbiavimo ir, svarbiausia, nuo aktyvaus pačios pramonės vaidmens.

3.   Pereinamasis laikotarpis. ES įsipareigojimas išsaugoti konkurencingumą per tvarumą

| 3.1. | Norint spręsti pramonei iškilusius daugybinius ir precedento neturinčius uždavinius, Europa nusprendė didinti savo konkurencingumą gerindama savo prekių ir paslaugų kokybę ir įgyvendindama diferencijavimo pagal regionus ir pramonės sektorius strategiją, kad paskatintų augimą ir užimtumą kurdama pridėtinę vertę pasitelkus kūrybiškumą ir pažangų projektavimą, socialines inovacijas ir naujus tvarius bei įtraukius pramonės modelius. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europoje jau pastebimi tam tikri vilties suteikiantys rodikliai, pavyzdžiui, 40 % pasaulio patentų atsinaujinančiųjų išteklių technologijų srityje priklauso Europai. Tačiau švietimo ir mokymo funkcijų, verslo iniciatyvų ir naujų pramonei reikalingų įgūdžių srityje pasitaiko didelių neatitikimų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kitą pagrindinę kliūtį pramonės plėtojimui Europoje galima paaiškinti fragmentiniu Europos Sąjungos politikos pobūdžiu tiek geografiniu, tiek sektorių požiūriais. Pereinant nuo 28 skirtingų politikos sričių kiekvienam pramonės sektoriui prie pasaulinius poreikius atitinkančios ES pramonės politikos, reikia ją suderinti su EPS (visų pirma fiskalinės ir bankų sąjungos) sukūrimo priemonėmis, sukurti Europos masto rizikos kapitalo rinką ir patvirtinti tvarų finansavimo modelį, kuris padėtų užtikrinti subalansuotą ir suderintą augimą visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Supratimas apie tai, ar daugiau ekologiškų inovacijų padeda kurti inovacijas kituose sektoriuose, taip pat supratimas apie tokių inovacijų poveikį pramonės žaliavų kainoms, yra svarbus žingsnis vertinant aplinkos politikos pasekmes šalių konkurencingumui, taip pat geriau planuojant aplinkos politiką. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šiuo atveju taip pat daug dėmesio reikia skirti MVĮ potencialui sektoriuose, kuriuose teikiamos aukšto inovacinio lygio žiniomis pagrįstos paslaugos. Europoje inovacijos paprastai dažnai kuria mažos struktūros, o aukšto lygio žiniomis pagrįstų paslaugų eksportui tenka pirmeivio vaidmuo susijusių pramonės šakų pozicionavimui rinkoje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jei Europa nori susigrąžinti lyderystę žinių pramonės arba nematerialaus kapitalo srityse, bendradarbiavimas pramonės srityje ir koordinavimas tarp valstybių narių yra labai svarbus kuriant Europos inovacijas. EESRK nori pabrėžti bendro Europos intereso, inovatyvių viešojo ir privataus sektorių partnerysčių ir regioninio bendradarbiavimo visose pažangiosios specializacijos strategijose svarbą. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Visuotinė ir holistinė strategija

| 4.1. | Intensyviau pasaulinėse vertės grandinėse (PVG) dalyvaujančios ekonomikos sukuria daugiau pridėtinės vertės. Todėl ES turėtų ryžtingiau prieštarauti neoprotekcionizmui, kadangi jis galėtų apsunkinti pastaruoju metu blokuojamą augantį dalyvavimą šiose grandinėse, |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dabar yra galimybė pasaulines vertės grandines susieti su vietos ekonomikos struktūra ir taip skatinti vietos ekonomikos plėtrą, įskaitant revoliucingąsias technologijas (blokų grandines, 3D spausdintuvus, robotiką, daiktų internetą, energijos saugojimą, atsinaujinančiąją energiją, didžiuosius duomenis, genetinę biologiją, nanotechnologijas ir pan.) ir integruotą požiūrį: tai taip pat gali sudaryti sąlygas vietos gamybai esant pigesnėms žaliavoms, ypač jeigu skatinamas (ir gerai reglamentuojamas) profesionalus vartojimas remiant našių ir įtraukių labai mažų įmonių, kurios papildo pagrindines pasaulines vertės grandines, plėtojimą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nauja tvarumo, kaip konkurencingumo veiksnio, paradigma, orientuota į ilgalaikį požiūrį, siekiama sujungti, suderinti ir apsaugoti pakankamus viešuosius ir privačius išteklius, kad būtų pasiekti ES politikoje nustatyti tikslai. Pakankamų išteklių užtikrinimas yra esminės svarbos siekiant užtikrinti teisingą, subalansuotą ir įtraukią transformaciją, kurioje niekas nėra pamirštas ar išstumtas iš jos ir kurioje viešieji interesai – vartotojų apsauga, sveikata, sauga ir kokybė – išlieka svarbiais prioritetais. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Norint suformuoti Naują įgūdžių darbotvarkę, taip pat parengti tinkamos struktūros iniciatyvų katalogą, kuris padėtų sustiprinti arba pakoreguoti dabartines programas („Erasmus+“, Naujoji Europos kultūros darbotvarkė ir pan.)) ir įgyvendinti naujas, Europos pramonės sektorių iniciatyvos ir aljansai turi kuo greičiau pasiekti visas 27 ES valstybes nares ir užtikrinti geografinę įvairovę bei aktyvų vietos valdžios institucijų dalyvavimą. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kartu EESRK tvirtai palaiko postūmį kurti daugiašalių suinteresuotųjų subjektų dialogų forumus, kartu rengti inovacijų strategijas ir pavyzdinius bandomuosius projektus, atlikti bendrus eksperimentus ir keistis geriausia praktika bei stebėti projektų įgyvendinimą ir juos išsamiai vertinti. Taip pat nurodo, jog būtina užtikrinti visų pramonės vertės grandinės subjektų ir vartotojų dalyvavimą. Šiuo atžvilgiu reikėtų paminėti pramonės klausimų aukšto lygio apskritojo stalo diskusijas, energijai imlių pramonės sektorių aukšto lygio grupę ir aukšto lygio grupę konkurencingumo ir augimo klausimais. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Labai svarbu gerinti ES gebėjimą investuoti ir panaikinti atotrūkį tarp sektorių politikos formavimo ir padarytų finansinių investicijų, didinant ESIF 2.0 ir investicijoms skirtus struktūrinių fondų asignavimus, kad jie pasiektų krizės metais atsilikusius regionus ir jų gyventojus, ir nukreipti pastaruoju metu susidariusį ES ir valdžios institucijų išorės perteklių į investicijas, skirtas mūsų pramonės infrastruktūrai modernizuoti, ir taip padėti didinti našumą ir ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Institucinis ES pramonės valdymas

| 5.1. | Ilgalaikiai ES veiksmų planai (strategija „Europa 2020“, klimato planai ir kt.) turėtų atsispindėti pramonės veiksmų planuose. Sinergijos tarp įvairių politikos iniciatyvų (žiedinės ekonomikos, inovacijų, transporto, prekybos, regioninės politikos, įgūdžių) sukūrimas galiausiai padėtų pasiekti didžiausią jų poveikį. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Skaidrumas yra lemiamas veiksnys šio proceso sėkmei užtikrinti. Visa pramonė privalo veikti ir komunikuoti suteikdama kokybišką informaciją (aktualią, patikrinamą ir palyginamą), kad sudarytų galimybę tiksliai įvertinti finansinį ir nefinansinį poveikį visoje atitinkamo produkto pasaulinėje vertės grandinėje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Darnaus vystymosi tikslai (17 DVT ir 169 susiję tikslai) ir Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos yra orientyras siekiant bendros gerovės, tačiau būtina skubiai pritaikyti ir praplėsti rodiklius nustatant bendrą metodiką, kuri apimtų kiekybinius ir kokybinius parametrus ir pagal kurią būtų galima pinigais įvertinti išorės veiksnius. Į naują rodiklių rinkinį turi būti įtraukti rodikliai, susiję su pasaulinės vertės grandinės pokyčių aspektu ir atspindintys ES vertybes. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK ragina nustatyti elgesio kodeksus, taikomus tarptautinio pobūdžio Europos produktų ar paslaugų vertės grandinės segmentams, kurių dauguma iki šiol nėra teisiškai reglamentuojami. Jis taip pat ragina atlikti atidesnę rinkos stebėseną ir nustatyti atgrasomąsias priemones arba nuobaudas, taikomas už tvarumui žalingą praktiką, pavyzdžiui, suplanuotą nusidėvėjimą. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Stiprinti atsakingus mokslinius tyrimus ir inovacijas kaip principo „iš apačios į viršų“ elementus. Tikslesnis konkrečių sektorių numatymas pagal regioną ir investicijų suderinimas su ES strateginiais uždaviniais iki 2030 m. ir perspektyvomis iki 2050 m (8). ES taip pat turėtų užtikrinti, kad valstybės finansuojamų MTTP rezultatai pirmiausia būtų pritaikyti ES viduje. Galiausiai turėtų būti pasiektas 3 % investicijų į MTTP tikslas (šiuo metu investuojama tik 1,9 %, t. y. mažiau nei Kinija (2,2 %)). Turi būti parengti su revoliucingosiomis technologijomis susiję veiksmų planai, apimantys spręstinas problemas ir sąlygas, susijusias su jų diegimu (įskaitant ekonominį, reglamentavimo ir socialinį poveikį). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje būtina nustatyti kuo konkretesnius ir išsamesnius arba papildomus biudžeto išteklius, skirtinus kiekvienam atskiram sektoriui, visų pirma mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų sektoriui bei sanglaudos politikai. Valstybės parama turėtų būti padidinta visais inovacijų ciklo etapais, įskaitant paramą pradedančiosioms įmonėms, demonstraciniams ir bandomiesiems projektams, bendriems MTTP projektams, technologijų sklaidai ir kt. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ES kapitalo rinkų sąjunga ir pramonės plėtra turėtų sudaryti galimybę sutelkti viešojo ir privataus sektorių sutaupytas lėšas saugiais būdais, pradedant socialiai atsakingu investavimu (SAI) ir baigiant įmonių socialine atsakomybe (ĮSA). EMAS sertifikavimas taip pat galėtų optimizuoti finansinę grąžą ir suderinti ją su tvarumo vektoriais. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Teisingas politikos pereinamasis laikotarpis iki 2030 m. reiškia ne tik žmonėms naudingų inovacijų kūrimą ir investavimą į darbo vietas darbuotojų labui, bet ir su žmonėmis ir darbuotojais susijusių inovacijų kūrimą, kad jie rastų naujas deramo darbo vietas. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pabrėžia, kad gamyba turi išlikti neutrali technologijų požiūriu. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Užmojų didinimas Europos pramonės veiksmų plane

| 6.1. | Besimokančios visuomenės sukūrimas yra viena pagrindinių inovatyvios ir konkurencingos pramonės sąlygų. Europa negali konkuruoti su besiformuojančios rinkos ekonomikos šalimis remdamasi darbo užmokesčiu – ji turi būti išmanesnė. Įgūdžiai taip pat yra svarbūs darbuotojams ne tik dėl didesnių įsidarbinimo galimybių, bet ir dėl darbo vietų saugumo, socialinės integracijos ir geresnių galimybių gyvenime; būtina investuoti į nuolatinį darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, skatinti kokybišką švietimą, mokymą ir profesinį tobulėjimą visą profesinį gyvenimą. Reikalinga platesnio užmojo Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė, kurioje būtų peržiūrėta Europos pagrindinių kompetencijų sistema, siekiant užtikrinti, kad žmonės įgytų žinių ir įgūdžių, kurių reikia pramonei norint stiprinti Europos ekonomikos atsparumą, taip pat skatinti darnų vystymąsi (Jungtinių Tautų DVT 4 tikslas). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tobulesni žinių perdavimo mechanizmai tarp universitetų ir mokslinių tyrimų centrų ir tarp pramonės sektorių ir jų darbuotojų. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | „Gana dažnai MVĮ būna pradininkės kuriant aukšto lygio naujoviškas prekes ir paslaugas, tačiau joms dažnai trūksta lėšų pateikti šias inovacijas į didesnę rinką. Pagal ES pramonės politikos prioritetus iki 2030 m., būtinas platus įvairių galimų paskatų ir išmokų spektras, norint pasinaudoti Europos masto atlygiu pagrįstos viešosios struktūros privalumais, visų pirma nukreiptas į MVĮ, bet taip pat apimantis ir laisvąsias profesijas – inovatyvių aukšto lygio žiniomis pagrįstų paslaugų teikimo ir eksporto pradininkes:






  — | strateginiai viešieji pirkimai yra svarbus pramonės politikos svertas. Jų potencialas turėtų būti visapusiškai išnaudotas įtraukiant į viešųjų pirkimų konkursų kriterijus inovacinius, žaliuosius ir socialinius kriterijus, o ne tik ieškant mažiausios kainos. ES turėtų remti valdžios institucijas šiuo atžvilgiu, teikdama gaires, sukurdama pagalbos tarnybą, padėdama planuoti didelės apimties infrastruktūros projektus ir gerindama geriausios praktikos sklaidą, |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

strateginiai viešieji pirkimai yra svarbus pramonės politikos svertas. Jų potencialas turėtų būti visapusiškai išnaudotas įtraukiant į viešųjų pirkimų konkursų kriterijus inovacinius, žaliuosius ir socialinius kriterijus, o ne tik ieškant mažiausios kainos. ES turėtų remti valdžios institucijas šiuo atžvilgiu, teikdama gaires, sukurdama pagalbos tarnybą, padėdama planuoti didelės apimties infrastruktūros projektus ir gerindama geriausios praktikos sklaidą,

| — | parama tarptautinimui, |
| --- | --- |

—

parama tarptautinimui,

| — | įvairių suinteresuotųjų šalių eksperimentų platforma, parama išankstiniam inovatyvių sprendimo būdų patvirtinimui, |
| --- | --- |

—

įvairių suinteresuotųjų šalių eksperimentų platforma, parama išankstiniam inovatyvių sprendimo būdų patvirtinimui,

| — | klasterių kūrimas (sektorių, horizontalių ir vertikalių) ir startuolių inkubatoriai, pramonės subjektų ryšių stiprinimas siekiant dalytis ir keistis ištekliais, |
| --- | --- |

—

klasterių kūrimas (sektorių, horizontalių ir vertikalių) ir startuolių inkubatoriai, pramonės subjektų ryšių stiprinimas siekiant dalytis ir keistis ištekliais,

| — | specializuotas, didelę pridėtinę vertę turintis mentoriavimas, reguliarūs konkretaus sektoriaus startuolių ir ilgai veikiančių įmonių susitikimai siekiant palaikyti kontaktus planų ir iniciatyvų klausimais, |
| --- | --- |

—

specializuotas, didelę pridėtinę vertę turintis mentoriavimas, reguliarūs konkretaus sektoriaus startuolių ir ilgai veikiančių įmonių susitikimai siekiant palaikyti kontaktus planų ir iniciatyvų klausimais,

| — | mokesčių lengvatos ir valstybės garantijos siekiant remti investicijas |
| --- | --- |

—

mokesčių lengvatos ir valstybės garantijos siekiant remti investicijas

| — | ir kt. |
| --- | --- |

—

ir kt.

| 6.4. | Žinių skatinimas ir naujų tvarių ekonominių modelių (9) konsolidavimas. Socialinių inovacijų skatinimas (nauji, į žmones orientuoti visuomenės poreikių patenkinimo būdai), kurį lemia naujų metodų taikymas. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas mažiau išsivysčiusiems ir pramoniniams pereinamojo laikotarpio regionams. Vietos plėtros agentūros ir įvairios jų turimos priemonės turi būti naudojamos kaip mikroklimato arba ekosistemų kūrimo paskatos, kuriose sutelkiama ir skatinama augimo sinergija tarp gamintojų ir paslaugų teikėjų, pradedant nuo pavienių žmonių ir teritorijų poreikių. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Tarptautinės prekybos vaidmuo yra esminis siekiant įveikti tvarios pramonės iššūkius. Lengvatinių laisvosios prekybos susitarimų (pradedant GATT ir baigiant TPIP) peržiūra ir pagerinimas nustatant su įsipareigojimais tvarumo srityje susietas tam tikras sąlygas. Principinių prieštaravimų nuostatų nustatymas: teisinis ir fiskalinis valdymas, lengvatinio apmokestinimo skirtumų problemos sprendimas, minimalios socialinės ir aplinkosauginės ribos. Prekybos santykiuose (pvz., investicijos, viešieji pirkimai, subsidijos) turėtų būti garantuotas abipusiškumas. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Sektoriaus darbotvarkės, susijusios su subalansuotu pereinamojo laikotarpio valdymu siekiant sukurti mažo anglies dioksido kiekio žiedinę ekonomiką: sektoriaus ir geografinių vietovių tikslų nustatymas, veiksmų planų, kuriuose atsispindi realios aplinkybės, energijos išlaidų ir kitų sąnaudų poveikis. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Pramonės modernizavimas skaitmeniniam amžiui pertvarkys Europos pramonę į informacijai ir žinioms imlią gamybos sistemą, todėl EESRK norėtų pabrėžti šiuos prioritetus:






  — | visapusiškai skatinti naudoti informacines technologijas sprendžiant visuomenės problemas, |
| --- | --- | --- |

6.8.

—

visapusiškai skatinti naudoti informacines technologijas sprendžiant visuomenės problemas,

| — | sukurti ES masto „didelio našumo“ skaitmeninę infrastruktūrą, |
| --- | --- |

—

sukurti ES masto „didelio našumo“ skaitmeninę infrastruktūrą,

| — | spręsti didelių skaitmeninimo skirtumų tarp regionų ir tarp didelių ir mažų įmonių problemą, |
| --- | --- |

—

spręsti didelių skaitmeninimo skirtumų tarp regionų ir tarp didelių ir mažų įmonių problemą,

| — | sparčiau kurti IRT standartus, |
| --- | --- |

—

sparčiau kurti IRT standartus,

| — | spręsti skaitmeninimo socialinio poveikio klausimą: poveikis darbo vietų kokybei ir kiekybei, dalijimosi ekonomikos reglamentavimas siekiant užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, |
| --- | --- |

—

spręsti skaitmeninimo socialinio poveikio klausimą: poveikis darbo vietų kokybei ir kiekybei, dalijimosi ekonomikos reglamentavimas siekiant užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai,

| — | skaitmeninis intelektas turėtų būti didinamas visais profesiniais lygmenimis; skaitmeniniai įgūdžiai turėtų būti skatinami visais švietimo lygmenimis (pradedant mokykla ir baigiant mokymusi visą gyvenimą), |
| --- | --- |

—

skaitmeninis intelektas turėtų būti didinamas visais profesiniais lygmenimis; skaitmeniniai įgūdžiai turėtų būti skatinami visais švietimo lygmenimis (pradedant mokykla ir baigiant mokymusi visą gyvenimą),

| — | nustatyti naujas skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo taisykles, |
| --- | --- |

—

nustatyti naujas skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo taisykles,

| — | užtikrinti kibernetinį saugumą. |
| --- | --- |

—

užtikrinti kibernetinį saugumą.

| 6.9. | Saugi, pakankama ir tvari energija yra pagrindiniai pramonės ir visuomenės prioritetai; atsinaujinančiųjų išteklių energija turi būti prieinama už konkurencingą kainą. Visiems šiems uždaviniams įgyvendinti reikės didžiulių investicijų į pažangiuosius elektros energijos tinklus ir tarpusavio sujungiamumą, taip pat į energijos saugojimo proveržio technologijas. Pažangus anglies naudojimas taip pat sudarys sąlygas pakartotinai panaudoti anglį ir vandenilį, kurie pastaruoju metu yra deginami energijai gauti, sintetiniam kurui ir cheminėms medžiagoms gaminti. Šių produktų naudojimas gali gerokai paspartinti bendrą išmetamo CO2 kiekio mažinimą mišriame plieno / cheminių medžiagų / transporto sektoriuje. Šie sintetiniai degalai arba žaliavos turėtų būti skatinami Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | EESRK nori pabrėžti veiksmų planų svarbą didelį augimo potencialą turintiems sektoriams ir vertės grandinėms, struktūriniam tradicinių pramonės šakų modernizavimui ir paramai energijai imlioms pramonės šakoms mažinant jų priklausomybę nuo iškastinio kuro. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Pramonės politika turės ypatingą dėmesį teikti transporto sektoriui, kuris atsidūrė ant esminių permainų slenksčio, kadangi vienu metu patiriama daug technologinių trikdžių: elektrifikacija, gamybos skaitmeninimas, susietosios ir automatizuoti automobiliai, asmeninio ir visuomeninio transporto integravimas. |
| --- | --- |

6.11.

Briuselis, 2018 m. spalio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Šiuo metu įgyvendinamas Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planas.

1

(2)  COM(2018) 97 final.

2

final

(3)  ftp://ftp.unibocconi.it/pub/RePEc/bcu/papers/iefewp69.pdf

3

(4)  2018 m. spalio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija „ES indėlis rengiant JT teisiškai privalomą žmogaus teisių priemonę tarptautinėms bendrovėms ir kitoms tarptautinio pobūdžio verslo įmonėms (2018/2763 (RSP)“ http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2018-0382&format=XML&language=LT.

4

s

(5)  „-litas“, kilęs iš „-lizė“, tirpdyti (pvz., elektrolizė), skleisti. Informacijos sklaida.

5

(6)  Acemoglu, D. ir P. Restrepo (2017) Robots and jobs: evidence from US labour markets, NBER darbo dokumentas Nr. 23285. Arntz, M. T. Gregory ir U. Zierahn (2016), The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis, EBPO darbo dokumentai socialiniais, užimtumo ir migracijos klausimais Nr. 189.

6

Robots and jobs: evidence from US labour markets

The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis

(7)  Žr. SC/047 (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).

7

(8)  Kaip išdėstyta EESRK nuomonėje SC/047 (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).

8

(9)  Žr. EESRK tiriamąją nuomonę SC/048 (OL C 81, 2018 3 2, p. 57).

9

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

538-oji EESRK plenarinė sesija, 2018 10 17–2018 10 18

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/24

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl a) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl skaitmeninių priemonių ir procesų, naudojamų taikant bendrovių teisės aktus

(COM(2018) 239 final – 2018/0113 (COD))

ir dėl b) Pasiūlymo dėl Direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo, jungimo ir skaidymo

(COM(2018) 241 final – 2018/0114 (COD))

(2019/C 62/04)

| Pranešėjas | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Norbert KLUGE |

Pranešėjas

Dimitris DIMITRIADIS

Bendrapranešėjis

Norbert KLUGE

| Prašymas pateikti nuomonę | a) | Europos Parlamentas, 2018 5 28 |
| --- | --- | --- |

Prašymas pateikti nuomonę

a)

Europos Parlamentas, 2018 5 28

| a) | Taryba, 2018 5 30 |
| --- | --- |

a)

Taryba, 2018 5 30

| b) | Europos Parlamentas, 2018 5 28 |
| --- | --- |

b)

Europos Parlamentas, 2018 5 28

| b) | Taryba, 2018 5 29 |
| --- | --- |

b)

Taryba, 2018 5 29

Teisinis pagrindas

| a) | SESV 50 straipsnio 1 dalis ir 50 straipsnio 2 dalies b, c, f ir g punktai |
| --- | --- |

a)

SESV 50 straipsnio 1 dalis ir 50 straipsnio 2 dalies b, c, f ir g punktai

| b) | SESV 50 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| --- | --- |

b)

SESV 50 straipsnio 1 ir 2 dalys

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

190 / 2 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos pasiūlymus, kuriais numatoma taikyti visapusišką požiūrį, kuriuo siekiama suderinti ir apsaugoti teisėtus visų suinteresuotųjų subjektų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), smulkiųjų akcininkų, kreditorių ir darbuotojų interesus ir poreikius. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tačiau tikslas bendrovėms sukurti bendrą rinką be vidaus sienų taip pat turi būti suderintas su kitais Europos integracijos tikslais, kaip antai socialine apsauga, įtvirtinta ES sutarties 9 straipsnyje ir SESV 151 straipsnyje, ir Europos socialinių teisių ramsčiu. EESRK laikosi nuomonės, kad pastarasis teisinis pasiūlymas dėl bendrovių judumo suteikia gerą progą inicijuoti tolesnes diskusijas dėl Europos bendrovių teisės reikalavimų ir efektyvumo skaitmeniniame amžiuje. Todėl reikėtų atsižvelgti į visų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, darbuotojų ir visos visuomenės, nuomones. Todėl pageidavimas kurti tvarias bendroves tampa konkurenciniu ES pranašumu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK remia pasiūlymus, kuriais didinamas tarptautinis MVĮ konkurencingumas, mažinamos sąnaudos, derinami ir supaprastinami registravimo, informacijos apie bendrovių pokyčius pateikimo ir pertvarkymo procesai. Jis mano, kad Komisijos gairės valstybėms narėms dėl direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę yra naudingos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK nepritaria tam, kad būtų palikta spragų, kuriomis naudodamosi priedangos įmonės galėtų piktnaudžiauti teisės aktais sukčiavimo, mokesčių slėpimo, pinigų plovimo, darbo standartų ar socialinės apsaugos mažinimo ir nesąžiningos konkurencijos didinimo tikslais. Komitetas primygtinai ragina susijusias valdžios institucijas išsiaiškinti nesąžiningos veiklos atvejus ir už juos nubausti. EESRK pritaria tam, jog reikia nustatyti, kad bendrovės galėtų pasirinkti tik vieną registracijos valstybę narę, su kuria jos iš tiesų susijusios. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK remia skaidrumą, saugumą ir teisinį tikrumą. Komitetas atkreipia dėmesį į veiksmingo tapatybės patikrinimo, kuris steigiant bendroves turi būti privalomas ir bet kuriuo atveju turėtų būti atliekamas prieš jas registruojant, svarbą. Valstybės narės turėtų laikytis visų ES standartų arba taikyti lygiaverčius veiksmingo tapatybės patikrinimo ir patikimos informacijos pateikimo standartus, kad būtų visapusiškai taikomi tikrosios nuosavybės standartai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad skenuotos paso, tapatybės kortelės ar įgaliojimo kopijos neturėtų būti priimtinos, nes taip pažeidžiamas teisinis tikrumas. Įgaliojimo formos turėtų būti viešieji dokumentai, jos turėtų būti tinkamai patikrintos prieš pateikiant informaciją. Nacionaliniuose registruose registruoti juridiniai asmenys turėtų naudotis registracijos ir informacijos pateikimo internetu priemonėmis, jeigu jiems atstovauja jų teisinis atstovas, kuris yra fizinis asmuo, o ne kontroliuojančioji bendrovė. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina vienkartinio duomenų pateikimo principą, nes jo laikantis bus išvengta daugkartinės MVĮ registracijos ir daugkartinio oficialaus skelbimo, kartu nacionaliniams registrams užtikrinant jų skelbiamų dokumentų ir informacijos patikimumą ir teisingumą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK atkreipia dėmesį į išlaidų veiksnio svarbą labai mažoms MVĮ ir MVĮ, nes šios įmonės neturi nei pajėgumų, nei reikiamų priemonių skaitmeninės visuomenės poreikiams tenkinti. Nesudėtinga registracija ir tarpvalstybinis judumas padės joms visapusiškai pasinaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamais pranašumais ir sumažinti jų administracinę naštą. EESRK remia iniciatyvą, kurią vykdant siekiama užtikrinti, kad verslo registrų išduoti dokumentai ir pateikta informacija būtų lygiaverčiai tikroms kopijoms. Vis dėlto faktinės administracinės prekybos registrų paslaugos teikimo sąnaudos turėtų būti skaidrios, pagrįstos ir neturėtų turėti įtakos paslaugų prieinamumui. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad turėtų būti suteikta nemokama ir nesudėtinga tarpvalstybinė prieiga prie verslo registrų siekiant patvirtinti bendrovių informaciją, pavyzdžiui, susijusią su direktorių nušalinimu, sudaryti sąlygas valdyti bendrovių informaciją ir sumažinti tarpvalstybinio sukčiavimo mastą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK teigiamai vertina tai, kad Komisijos pasiūlyme aiškiai pripažįstamas notarų vaidmuo daugelyje valstybių narių siekiant vis labiau skaitmeninamos ekonominės aplinkos sąlygomis užtikrinti teisinį tikrumą, teikti teisines konsultacijas ir užkirsti kelią sukčiavimui ir piktnaudžiavimui. EESRK visų pirma mano, kad užkertant kelią sukčiavimui ir piktnaudžiavimui netrukdoma vykdyti ekonominės veiklos, veikiau priešingai – tai išankstinė sąlyga, kad būtų galima kurti sąžiningą ir skaidrią ES bendrąją rinką, kurioje labai mažos mažosios ir vidutinės įmonės turėtų lygias galimybes ir galėtų konkuruoti dėl klientų teisingomis ir palankiomis sąlygomis visiems rinkos dalyviams siūlydamos geriausius gaminius ir paslaugas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam bendrovių judumui; šiuo pasiūlymu, pasitelkiant antrinės teisės aktus, nustatomos aiškios sąlygos. Vis dėlto, kaip savo praktikoje pabrėžė Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, turėtų būti aiškiai nurodyta, kad bendrovės tikslas pasinaudoti palankesnio teisės akto teikiamais pranašumais pats savaime nėra piktnaudžiavimas įsisteigimo laisve. Bendrovių judumas visoje Europos Sąjungoje sudarys palankesnes sąlygas užimtumui. Tačiau reikėtų atsižvelgti ir į neigiamą pertvarkymo, skaidymo ar jungimo poveikį vietos ir regionų darbo rinkoms. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK siūlo Komisijai atkreipti dėmesį į skirtumus tarp Direktyvos 2005/56/EB dėl bendrovių jungimųsi ir siūlomų vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo ir skaidymo procedūrų, atsižvelgiant į galimas pasekmes jų veiksmingumui ir patrauklumui. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK mano, kad taikant naująją bendrovių būstinių perkėlimo procedūrą (atliekant vienos valstybės ribas peržengiantį pertvarkymą) bus užtikrinamas teisinis tikrumas vykdant ex ante kontrolę kilmės valstybėje narėje ir atvykimo valstybėje narėje, kurioje reikėtų apsiriboti reikalavimų dėl pertvarkytos bendrovės sąsajos su nacionaline teisės sistema peržiūra. Jis taip pat mano, kad būtų naudinga įtraukti bendrąją nuostatą dėl kovos su piktnaudžiavimu įsisteigimo laisve. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui, kuriuo atsižvelgiama į tai, kad pertvarkymu, jungimu ir skaidymu gali būti naudojamasi neteisėtai; vis dėlto lieka neaišku, kas yra „dirbtinė priemonė“. Todėl, siekdamas paaiškinti sąvoką „dirbtinė priemonė“, EESRK siūlo būtinai nustatyti kriterijus ar rodiklius, pagal kuriuos būtų nustatomi nesąžiningos veiklos atvejai arba nepagrįsta mokestinė nauda, dėl kurių atsiranda kliūčių siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, sąžiningą konkurenciją ir socialinę apsaugą. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK palankiai vertina tai, kad mažosioms ir labai mažoms įmonėms netaikomas reikalavimas dėl nepriklausomo eksperto vertinimo, nes nepriklausomo eksperto ataskaitos rengimo išlaidos jas pernelyg apsunkintų. Jis mano, kad šis reikalavimas teikti ataskaitas turėtų būti taikomas tik didelėms įmonėms, norinčioms vykdyti vienos valstybės ribas peržengiantį pertvarkymą, skaidymą arba jungimą. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą apsaugoti esamas darbuotojų dalyvavimo teises. Vis dėlto jis norėtų, kad tais atvejais, kai atliekama didelių bendrovių pertvarka, Europos darbų tarybų vaidmuo būtų sustiprintas pagal Direktyvą 2009/38/EB. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK palankiai vertina tai, kad nustatytos suderintos smulkiųjų akcininkų ir kreditorių apsaugos taisyklės, kurių Direktyvoje 2005/56/EB nebuvo. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad visos šių pasiūlymų tikslais naudojamos skaitmeninės priemonės ir procesai būtų visiškai prieinami, visų pirma regėjimo negalią turintiems asmenims. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Komisijos pasiūlymai

| 2.1. | Komisija pateikė išsamų priemonių rinkinį (1) (2), skirtą teisingoms, didelio poveikio ir šiuolaikiškoms bendrovių teisės taisyklėms Europos Sąjungoje nustatyti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šiuo metu ES bendrovių teisė (3) apima tam tikrus skaitmeninimo aspektus, pavyzdžiui, valstybių narių pareigą užtikrinti, kad informacija apie ribotos atsakomybės bendroves būtų skelbiama internete. Tačiau šie reikalavimai yra riboti ir nepakankamai tikslūs, todėl nacionaliniu lygmeniu įgyvendinami labai skirtingai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pasiūlymu (4) siekiama pateikti bendrosios rinkos bendrovėms daugiau skaitmeninių sprendimų, o ES bendrovėms suteikti daugiau lygių galimybių užtikrinant, kad valstybės narės galėtų pakankamai lanksčiai koreguoti savo nacionalines sistemas ir išlaikyti teisines tradicijas. Jos turėtų sudaryti sąlygas netrukdomam skaitmeninių priemonių ir procesų naudojimui bendrovių teisėje ir jį skatinti, suteikiant valstybėms narėms galimybę savo esamas ex ante kontrolės sistemas perkelti į skaitmeninį amžių. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bendras šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad visoje ES teritorijoje visą bendrovės gyvavimo ciklą, bendrovei palaikant ryšius su institucijomis dėl bendrovės ir filialo registravimo ir teikiant informaciją, bendroji rinka veiktų sklandžiai. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Įsisteigimo laisvei tenka itin svarbus vaidmuo plėtojant bendrąją rinką, nes ją suteikus bendrovės gali nuolatinę ekonominę veiklą vykdyti kitose valstybėse narėse. Bendrovėms, visų pirma MVĮ, praktiškai naudotis šia laisve tebėra sudėtinga, kaip pripažinta 2015 m. bendrosios rinkos strategijoje (5). Tačiau normų, kuriomis reglamentuojamos tam tikros tarpvalstybinės bendrovių operacijos, teisinis netikrumas, dalinis netinkamumas, taip pat jų trūkumas lemia tai, kad nėra aiškios sistemos, kuria būtų galima užtikrinti veiksmingą minėtų suinteresuotųjų subjektų apsaugą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vienos valstybės ribas peržengiantis pertvarkymas – tai veiksmingas sprendimas bendrovėms, norinčioms persikelti iš vienos valstybės narės į kitą, neprarandant juridinio asmens statuso ir išvengiant būtinybės iš naujo derėtis dėl verslo sutarčių. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) yra konstatavęs, kad SESV 49 straipsnyje įtvirtinta įsisteigimo laisvė reiškia ir valstybėje narėje įsteigtų bendrovių teisę perkelti savo būstinę į kitą valstybę narę vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo būdu, neprarandant juridinio asmens statuso (6). Neseniai priimtame Sprendime Polbud (7) ESTT patvirtino bendrovių teisę remiantis įsisteigimo laisve vykdyti vienos valstybės ribas peržengiantį pertvarkymą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pagal ESTT sprendimus (8) pagrindiniai vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo suderintų taisyklių (9) tikslai yra dvejopi:






  — | sudaryti galimybę bendrovėms, ypač labai mažoms ir mažoms, įgyvendinti vienos valstybės ribas peržengiantį pertvarkymą tvarkingai, veiksmingai ir efektyviai, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

sudaryti galimybę bendrovėms, ypač labai mažoms ir mažoms, įgyvendinti vienos valstybės ribas peržengiantį pertvarkymą tvarkingai, veiksmingai ir efektyviai,

| — | tinkamu ir proporcingu būdu apsaugoti labiausiai paveiktus suinteresuotus asmenis, pavyzdžiui, darbuotojus, kreditorius ir akcininkus. |
| --- | --- |

—

tinkamu ir proporcingu būdu apsaugoti labiausiai paveiktus suinteresuotus asmenis, pavyzdžiui, darbuotojus, kreditorius ir akcininkus.

| 2.8. | Pasiūlyme taip pat nustatytos suderintos kreditorių ir akcininkų apsaugos taisyklės. Bendrovė turėtų užtikrinti numatytą kreditorių ir akcininkų apsaugą vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo sąlygų projekte. Šiomis taisyklėmis taip pat papildomos naujausios iniciatyvos, kuriomis griežtinamos taisyklės dėl komandiruotų darbuotojų ir kovos su mokesčių slėpimu ir sukčiavimu, taip pat Komisijos pasiūlymas dėl Europos darbo institucijos. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1132 (10) kodifikuojamos galiojančios direktyvos dėl ES bendrovių teisės. Ši direktyva įsigaliojo 2017 m. liepos 20 d.; nepraėjus metams Europos Komisija pateikė naujų pasiūlymų dėl ES bendrovių teisės modernizavimo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina šias Europos Komisijos iniciatyvas, taip pat Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių bendrą susitarimą, pagal kurį skaitmeninimo procesas turi būti toliau vykdomas siekiant įgyvendinti 2015 m. bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją (11) ir 2016 m. e. valdžios veiksmų planą (12). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europos Komisijos pasiūlymuose, kuriais iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2017/1132, numatyta imtis būtinų veiksmų siekiant užtikrinti tokias pat sąlygas Europos Sąjungos ir kitų išsivysčiusių valstybių, turinčių tvirtas skaitmeninimo tradicijas, pavyzdžiui, JAV, Kanados ir Australijos, bendrovėms. Bendrovės turi veikti tam tikroje teisinėje ir administracinėje aplinkoje, kuri būtų pritaikyta naujiems ekonominiams ir socialiniams globalizuoto ir skaitmeninio pasaulio uždaviniams spręsti ir kurioje taip pat būtų siekiama kitų teisėtų visuomenės interesų, kaip antai darbuotojų, kreditorių ir smulkiųjų akcininkų apsaugos, ir valdžios institucijoms būtų užtikrinamos visos būtinos apsaugos priemonės, kad būtų užkirstas kelias sukčiavimui ar piktnaudžiavimui, pavyzdžiui, fiskalinių duomenų perdavimui vykdant administracinį bendradarbiavimą (13), ir užtikrintas nacionaliniuose registruose saugomų dokumentų ir informacijos patikimumas ir teisingumas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vis dėlto, siekiant sumažinti administracinę naštą ir siūlomų iniciatyvų, skirtų labai mažoms arba mažosioms ir vidutinėms įmonėms, įgyvendinimo išlaidas, reikia padaryti tam tikrus pakeitimus. |
| --- | --- |

3.4.

3.5.   Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl skaitmeninių priemonių ir procesų, naudojamų taikant bendrovių teisės aktus (COM(2018) 239 final)

| 3.5.1. | EESRK palankiai vertina šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto (14), kuriuo siekiama užtikrinti, kad visą bendrovės gyvavimo ciklą, bendrovei palaikant ryšius su institucijomis dėl bendrovės ir filialo registravimo ir teikiant informaciją, ES bendroji rinka veiktų sklandžiai. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EESRK mano, kad bendrovių teisės skaitmeninimas yra priemonė sąžiningiems, skaidriems ir veiksmingiems procesams vykdyti. Šis skaitmeninimas savaime nėra tikslas, tačiau juo turi būti atsižvelgiama į įmonių, visų pirma labai mažų MVĮ, interesus. Todėl pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl skaitmeninių priemonių ir procesų, naudojamų taikant bendrovių teisės aktus, turėtų būti įgyvendinami pirmiau minėti pagrindiniai šiuolaikinės ES bendrovių teisės skaitmeniniame amžiuje aspektai, t. y. teisinis tikrumas ir piktnaudžiavimo prevencija, patikima informacija, leidžianti visapusiškai taikyti standartus tikriesiems savininkams, prevencinės kontrolės priemonės ir skaidrios verslo struktūros, pasitelkiant patikimus verslo registrus. Tik tokiomis sąlygomis galima išnaudoti visą skaitmeninimo potencialą, o labai mažos MVĮ gali pasinaudoti vienodomis skaitmeninėmis sąlygomis siekdamos skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pripažino, jog esama kliūčių, dėl kurių verslininkams, norintiems pradėti naują verslą arba išplėsti turimą verslą užregistruojant filialus, tenka nereikalinga administracinė našta ir jie patiria išlaidų, ir pasiūlė jas pašalinti. Kliūtys, kurias reikia pašalinti, yra šios:






  a) | internetu registruoti bendroves arba filialus kai kurių šalių nacionalinės teisės aktuose leidžiama, kitose šalyse – draudžiama, o dar kitose registruojama pagal nustatytą procedūrą, taigi šiuo klausimu taikomos įvairios nuostatos, o tai MVĮ yra sudėtinga (15); |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

a)

internetu registruoti bendroves arba filialus kai kurių šalių nacionalinės teisės aktuose leidžiama, kitose šalyse – draudžiama, o dar kitose registruojama pagal nustatytą procedūrą, taigi šiuo klausimu taikomos įvairios nuostatos, o tai MVĮ yra sudėtinga (15);

| b) | daugelyje valstybių narių, kuriose veikia filialai, nacionaliniuose oficialiuosiuose leidiniuose keletą kartų skelbiami bendrovių duomenys ir keletą kartų teikiamos filialų ataskaitos; |
| --- | --- |

b)

daugelyje valstybių narių, kuriose veikia filialai, nacionaliniuose oficialiuosiuose leidiniuose keletą kartų skelbiami bendrovių duomenys ir keletą kartų teikiamos filialų ataskaitos;

| c) | skiriasi sąlygos, kuriomis trečiosios šalys (investuotojai, piliečiai ar kitos bendrovės) susipažįsta su bendrovių informacija nacionaliniuose registruose (t. y. kokia informacija teikiama nemokamai ir kokia yra mokama). |
| --- | --- |

c)

skiriasi sąlygos, kuriomis trečiosios šalys (investuotojai, piliečiai ar kitos bendrovės) susipažįsta su bendrovių informacija nacionaliniuose registruose (t. y. kokia informacija teikiama nemokamai ir kokia yra mokama).

| 3.5.4. | EESRK mano, kad labai svarbu toliau tęsti skaitmeninimo procesą, nes:






  a) | registravimo internetu procedūros paprastai būna pigesnės, spartesnės ir veiksmingesnės už procedūras, kai prašymai teikiami asmeniškai ir popierine forma (16); |
| --- | --- | --- |

3.5.4.

a)

registravimo internetu procedūros paprastai būna pigesnės, spartesnės ir veiksmingesnės už procedūras, kai prašymai teikiami asmeniškai ir popierine forma (16);

| b) | ši iniciatyva visapusiškai dera su esamais ES bendrovių teisėje įtvirtintais skaitmeniniais aspektais ir bus jais grindžiama, visų pirma Verslo registrų sąveikos sistema (BRIS), sukurta laikantis Direktyvoje 2012/17/ES (17) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2015/884 (18) išdėstytų teisinių įpareigojimų; |
| --- | --- |

b)

ši iniciatyva visapusiškai dera su esamais ES bendrovių teisėje įtvirtintais skaitmeniniais aspektais ir bus jais grindžiama, visų pirma Verslo registrų sąveikos sistema (BRIS), sukurta laikantis Direktyvoje 2012/17/ES (17) ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2015/884 (18) išdėstytų teisinių įpareigojimų;

| c) | šiuo pasiūlymu bus papildytas Komisijos pasiūlymas dėl reglamento dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo, kuriame numatytas bendras verslo veiklos registravimas internetu, išskyrus ribotos atsakomybės bendrovių steigimą. Šis pasiūlymas bendrųjų skaitmeninių vartų atžvilgiu yra lex specialis (19). |
| --- | --- |

c)

šiuo pasiūlymu bus papildytas Komisijos pasiūlymas dėl reglamento dėl bendrųjų skaitmeninių vartų sukūrimo, kuriame numatytas bendras verslo veiklos registravimas internetu, išskyrus ribotos atsakomybės bendrovių steigimą. Šis pasiūlymas bendrųjų skaitmeninių vartų atžvilgiu yra lex specialis (19).

| 3.5.5. | Reiškiant susirūpinimą dėl sukčiavimo ar piktnaudžiavimo, ypač kiek tai susiję su priedangos įmonėmis, neturėtų būti trukdoma remti pasiūlymą dėl įvairių priežasčių. Šiuos susirūpinimą keliančius klausimus turi nagrinėti valstybės narės nustatydamos sąlygas, pagal kurias steigiamos bendrovės, įskaitant privalomą teisminę, notarinę ir (arba) administracinę bendrovių įstatų kontrolę (20). Europos Sąjunga jau yra priėmusi nemažai priemonių, kuriomis siekiama kovoti su pelno mokesčio vengiančiomis bendrovėmis arba nustatyti privalomą informacijos apie mokesčių planavimo schemas atskleidimo reikalavimą tarpininkams, perduoti fiskalinius duomenis vykdant administracinį bendradarbiavimą (21), taip pat užtikrinti privalomą eIDAS atitinkančių Sąjungos piliečių elektroninės atpažinties priemonių, kurias naudoja kita valstybė narė, pripažinimą. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Kaip kraštutinei apsaugos nuo sukčiavimo priemonei, EESRK pritaria nuostatai, pagal kurią valstybėms narėms leidžiama reikalauti, kad atitinkami asmenys fiziškai atvyktų į kompetentingą instituciją, tačiau tik tada, kai tai pagrindžiama svarbiomis viešojo intereso priežastimis. EESRK mano, kad šia skaitmenine procedūra neturėtų naudotis kontroliuojančiosios bendrovės ir ja neturėtų būti naudojamasi tais atvejais, kai veikia įgaliotieji atstovai, už kurių gali slėptis tikroji suinteresuotoji šalis, taip pat įspėja dėl tapatybės vagystės. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | EESRK teigiamai vertina tai, kad Europos Komisijos pasiūlyme aiškiai pripažįstamas notarų vaidmuo daugelyje valstybių narių siekiant vis labiau skaitmeninamos ekonominės aplinkos sąlygomis užtikrinti teisinį tikrumą, teikti teisines konsultacijas ir užkirsti kelią sukčiavimui ir piktnaudžiavimui. EESRK visų pirma mano, kad užkertant kelią sukčiavimui ir piktnaudžiavimui netrukdoma vykdyti ekonominės veiklos, veikiau priešingai – tai išankstinė sąlyga, kad būtų galima kurti sąžiningą ir skaidrią ES bendrąją rinką, kurioje labai mažos mažosios ir vidutinės įmonės turėtų lygias galimybes ir galėtų konkuruoti dėl klientų teisingomis ir palankiomis sąlygomis visiems rinkos dalyviams siūlydamos geriausius gaminius ir paslaugas. |
| --- | --- |

3.5.7.

Kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas ir išvengta sukčiavimo, valstybėms narėms reikėtų suteikti teisę numatyti kompetentingų institucijų ir (arba) notarų per visą bendrovių gyvavimo ciklą vykdomą prevencinę kontrolę, įskaitant atvejus, kai naudojami šablonai, su sąlyga, kad visą procedūrą būtų galima atlikti internetu. Dokumentų pateikimas internetu ir automatinis apsikeitimas išrašais iš verslo registrų neturi daryti poveikio remiantis nacionaline teise pateikiamų dokumentų formos ir tikslumo reikalavimams registracijos valstybėje.

| 3.5.8. | Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą remiantis vienkartinio duomenų pateikimo principu sudaryti skaitmeninimui bendrovių teisės srityje palankesnes sąlygas – tai bus daroma remiantis valstybių narių, kurios tebetaiko nacionalinius bendrovės steigimo reikalavimus, tarpusavio pasitikėjimu. |
| --- | --- |

3.5.8.

3.6.   Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos (ES) 2017/1132 nuostatos dėl vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo, jungimo ir skaidymo (COM(2018) 241 final)

| 3.6.1. | Šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti aiškias taisykles ir pritaikyti bendrovių teisę prie tarpvalstybinio bendrovių judumo Europos Sąjungoje. Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti tikslią tarpvalstybinėms bendrovių operacijoms, kuriomis siekiama išnaudoti bendrosios rinkos potencialą, taikomų konkrečių taisyklių bei procedūrų ir apsaugos nuo piktnaudžiavimo visų suinteresuotųjų subjektų, kuriems bendrovių reikalai turi poveikio, t. y. darbuotojų, kreditorių ir smulkiųjų akcininkų, teisėmis pusiausvyrą. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EESRK pritaria Europos Sąjungoje atliekamam vienos valstybės ribas peržengiančiam pertvarkymui (22) ir palankiai vertina tai, kad į Komisijos pasiūlymą yra įtrauktas 2017 m. paskelbtas ESTT sprendimas byloje Polbud (23). Sprendime Polbud ESTT nusprendė, kad nacionalinė norma, pagal kurią privalomas likvidavimas yra būtina bendrovės perkėlimo į kitą valstybę sąlyga, yra nepagrįstas ir neproporcingas apribojimas, todėl jis yra nesuderinamas su įsisteigimo laisve. Dėl bendros pareigos pradėti valstybės nustatytą likvidavimo procedūrą nustatoma bendra piktnaudžiavimo prezumpcija, todėl toks teisės aktas yra neproporcingas. Tokios bendrovės registruotosios buveinės perkėlimas nekeičiant jos faktinės buveinės vietos patenka į ES teisės aktais ginamos įsisteigimo laisvės taikymo sritį. Todėl ESTT dar kartą patvirtino bendrovių teisę iš vienos valstybės narės į kitą perkelti tik savo registruotąją buveinę neperkeliant faktinės buveinės, net jei ši bendrovė didžiąją dalį verslo veiklos ar net visą verslo veiklą vykdo pirmojoje valstybėje narėje. Bendrovės „Polbud“ tikslas pasinaudoti palankesnio teisės akto teikiamais pranašumais pats savaime nėra piktnaudžiavimas įsisteigimo laisve. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EESRK iš esmės pritaria tam, jog reikia parengti procedūrą, kad toks pertvarkymas taptų įmanomas, ir nustatyti materialines sąlygas, kad nebebūtų dėl įvairių nacionalinių taisyklių atsiradusio teisinio netikrumo, kuris turi neigiamo poveikio bendrovėms, suinteresuotiesiems subjektams ir valstybėms narėms. Nacionalinės teisės aktai, jei jie apskritai yra, dažnai nesuderinami tarpusavyje arba juos sunku taikyti kartu. Be to, daugiau kaip pusėje valstybių narių vienos valstybės ribas peržengiantis pertvarkymas neleidžiamas. Itin neigiamą poveikį patiria MVĮ, nes jos dažnai neturi išteklių, kad galėtų atlikti vienos valstybės ribas peržengiančias procedūras brangiais ir sudėtingais alternatyviais būdais. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Procedūra pradedama, kai kompetentinga išvykimo valstybės narės institucija per mėnesį išduoda pasirengimo pertvarkymui pažymėjimą; kilus problemų, institucija dar mėnesį vykdo išsamų tyrimą. Procedūra baigiama, kai atvykimo valstybė narė, atsižvelgdama į visus susijusius faktus ir informaciją, užregistruoja pertvarkytą bendrovę, jeigu ši bendrovė vykdo tos valstybės narės teisės aktus dėl registracijos ir darbuotojų apsaugos. Kompetentingos institucijos galės lengviau palaikyti ryšį naudodamosi verslo registrų sąveikos sistema (BRIS). Su darbuotojų dalyvavimu susiję susirūpinimą keliantys klausimai sprendžiami suteikiant darbuotojams teisę būti informuotiems ir užtikrinant, kad bendrovė tinkamu laiku su jais konsultuotųsi. Darbuotojų apsaugą taip pat gali patvirtinti atvykimo valstybės narės institucija. Svarbų vaidmenį atlieka Europos darbų tarybos. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | EESRK norėtų išreikšti abejonių dėl to, ar ilga ir brangi procedūra atitinka naudojimosi įsisteigimo laisve kitoje valstybėje narėje kriterijus ir yra suderinama su ESTT sprendimu Polbud byloje C-106/16. Svarbu pabrėžti, kad ESTT aiškino Sutarties dėl ES veikimo 54 straipsnį ir taikė bendrąjį proporcingumo principą. Taigi bendrovių teisė į vienos valstybės ribas peržengiantį pertvarkymą yra įtvirtinta pačioje Sutartyje dėl ES veikimo ir valstybės narės (taip pat ES institucijos) turi būti apdairios, kad jos nepažeistų. Todėl EESRK pritaria išvykimo valstybėje narėje taikytinai bendrovių būstinių perkėlimo procedūrai (vienos valstybės ribas peržengiančiam pertvarkymui), tačiau rekomenduoja, kad atvykimo valstybėje narėje ši procedūra apsiribotų ex ante kontrole (86p straipsnis), peržiūrint savo reikalavimus dėl pertvarkytos bendrovės sąsajos su nacionaline teisės sistema (24). Vis dėlto reikėtų įtraukti bendrąją nuostatą dėl kovos su piktnaudžiavimu bendrovių įsisteigimo laisve. Taip taikant naująją procedūrą nebus užkraunama nereikalingos naštos, viršijančios nustatytų tikslų ribas, o atvykimo valstybei narei bus suteikiami įgaliojimai kontroliuoti, kad nebūtų piktnaudžiaujama teisėmis net bendrovę pertvarkius. |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Be to, reikia paaiškinti, ką reiškia sąvoka „dirbtinės priemonės“ (šias priemones valstybėje narėje taiko bendrovė siekdama gauti nepagrįstos mokestinės naudos). Šią sąvoką daugiausia plėtojo ESTT, ji yra įtraukta į konstatuojamąsias dalis ir 86c straipsnio 3 dalį. Tai viena svarbiausių sąvokų, kuria remiantis bendrovei bus leidžiama arba draudžiama kitoje valstybėje narėje naudotis įsisteigimo laisve. Reikia nustatyti aiškius kriterijus arba rodiklius, kad nebūtų trukdoma vykdyti tikrą pagrįstais ekonominiais sprendimais grindžiamą ekonominę veiklą, atsižvelgiant į ESTT bylą Polbud. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.6.7. | Vienos valstybės ribas peržengiantis jungimas (25). Šis pasiūlymas grindžiamas teigiama Direktyvos 2005/56/EB (26) dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas, kurioje nagrinėjami tik su ribotos atsakomybės bendrovėmis susiję atvejai, įgyvendinimo patirtimi; be to, juo šalinami šios direktyvos trūkumai. Taigi pasiūlyme pateikiamos suderintos materialinės taisyklės dėl kreditorių ir akcininkų apsaugos. Direktyvoje 2005/56/EB numatytos tik procedūrinės taisyklės, pavyzdžiui, dėl pareigos informuoti akcininkus, o spręsti apsaugos klausimą iš esmės paliekama valstybėms narėms. Pasiūlyme pateikiamas naujas prašymas jungimo sąlygų projekte konkrečiai nurodyti:






  — | kreditorių apsaugos priemones. Pasiūlyme daroma prielaida, kad kreditoriams žalos nepadaryta, jei garantas arba po sujungimo veiksianti bendrovė jiems turi mokėti išmoką, kaip nustatė jų padėtį įvertinęs nepriklausomas ekspertas, |
| --- | --- | --- |

3.6.7.

—

kreditorių apsaugos priemones. Pasiūlyme daroma prielaida, kad kreditoriams žalos nepadaryta, jei garantas arba po sujungimo veiksianti bendrovė jiems turi mokėti išmoką, kaip nustatė jų padėtį įvertinęs nepriklausomas ekspertas,

| — | akcininkams, kurie nebalsavo arba neturi balsavimo teisių, teisę pasitraukti iš bendrovės ir gauti tinkamą kompensaciją ir teisę pasiūlytą akcijų keitimo santykį apskųsti nacionaliniuose teismuose. |
| --- | --- |

—

akcininkams, kurie nebalsavo arba neturi balsavimo teisių, teisę pasitraukti iš bendrovės ir gauti tinkamą kompensaciją ir teisę pasiūlytą akcijų keitimo santykį apskųsti nacionaliniuose teismuose.

| 3.6.8. | EESRK taip pat pritaria kitiems Komisijos pasiūlymo elementams:






  a) | suderintos konkretaus ir išsamaus darbuotojų informavimo apie tarpvalstybinių susijungimų poveikį taisyklės, o Direktyvoje 2005/56/EB numatyta valdymo ataskaitoje pateikti tik informaciją apie jų dalyvavimą valdyboje ir jų padėtį; |
| --- | --- | --- |

3.6.8.

a)

suderintos konkretaus ir išsamaus darbuotojų informavimo apie tarpvalstybinių susijungimų poveikį taisyklės, o Direktyvoje 2005/56/EB numatyta valdymo ataskaitoje pateikti tik informaciją apie jų dalyvavimą valdyboje ir jų padėtį;

| b) | suderintos taisyklės dėl paspartintos procedūros, taikytinos tais atvejais, kai susijungimai yra ne tokie sudėtingi, arba galimybės atsisakyti nepriklausomo eksperto ataskaitos, jei visi akcininkai tam pritaria arba kai jungiama patronuojančioji bendrovė ir patronuojamoji bendrovė; |
| --- | --- |

b)

suderintos taisyklės dėl paspartintos procedūros, taikytinos tais atvejais, kai susijungimai yra ne tokie sudėtingi, arba galimybės atsisakyti nepriklausomo eksperto ataskaitos, jei visi akcininkai tam pritaria arba kai jungiama patronuojančioji bendrovė ir patronuojamoji bendrovė;

| c) | verslo registrų sąveika, kad būtų galima keistis informacija (naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis). |
| --- | --- |

c)

verslo registrų sąveika, kad būtų galima keistis informacija (naudojantis skaitmeninėmis priemonėmis).

| 3.6.9. | Vienos valstybės ribas peržengiantis skaidymas (27). Vienos valstybės ribas peržengiančiam skaidymui taikomos įvairios arba nesuderinamos nacionalinės taisyklės tik 13 valstybių narių. Nepaisant tokio skaidymo svarbos ekonomikos augimui, Europos Sąjungoje šios taisyklės nėra suderintos. Siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir apsaugoti suinteresuotuosius subjektus, reikia nustatyti ribotos atsakomybės bendrovėms skirtą ES teisinę sistemą (panašiai kaip vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo atveju). Reikia nustatyti dviejų etapų procedūrą. Pirmajame etape rengiamas skaidymo sąlygų projektas kartu su dviem ataskaitomis, kuriose išsamiai paaiškinamas skaidymo poveikis kreditoriams ir darbuotojams. Be to, vidutinėms ir didelėms įmonėms reikalinga nepriklausomo eksperto ataskaita. Tai yra tik pirmas etapas ir EESRK mano, kad pasiūlymas turėtų apimti ir vienos valstybės ribas peržengiantį skaidymą, kai įsigyjamas veikiančių bendrovių turtas ir (arba) įsipareigojimai, o ne tik atvejus, kai steigiamos naujos bendrovės. |
| --- | --- |

3.6.9.

| 3.6.10. | Šiuo metu valstybių narių nacionalinės taisyklės labai skiriasi ir kartais reikalaujama pernelyg daug administracinių procedūrų; Komisija turi jas sumažinti pateikdama naują pasiūlymą, kad įmonės neprarastų noro ieškoti naujų galimybių. Nors EESRK pritaria naujosioms taisyklėms ir procedūroms, jas reikia atidžiai išnagrinėti, kad dėl jų nebūtų užkraunama papildomos administracinės naštos ir patiriama papildomų išlaidų, nes tai viršija su darbuotojų, kreditorių ir akcininkų apsauga susijusius tikslus, kurių jomis siekiama. |
| --- | --- |

3.6.10.

| 3.6.11. | EESRK palankiai vertina tai, kad pasiūlymo 86 g straipsnyje nurodyta, jog mažosioms ir labai mažoms įmonėms netaikomas reikalavimas dėl nepriklausomo eksperto vertinimo, nes nepriklausomo eksperto ataskaitos rengimo išlaidos pernelyg apsunkintų labai mažas ir mažąsias ir vidutines įmones. |
| --- | --- |

3.6.11.

| 3.6.12. | EESRK nori atkreipti dėmesį į svarbų nepriklausomų ekspertų, kurie, atlikdami vertinimą ir rinkdami bendrovių dokumentus, rašytinėje ataskaitoje atskleidžia sukčiavimo atvejus tik didelėse bendrovėse, vaidmenį, jei įvykdomi tam tikri reikalavimai, pavyzdžiui, susiję su veiksminga vidaus kontrolės sistema ir standartinėmis veiklos procedūromis, kuriomis siekiama užkirsti kelią galimiems interesų konfliktams ir juos švelninti ir užtikrinti ataskaitų nešališkumą suinteresuotųjų subjektų atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.6.12.

| 3.6.13. | EESRK tvirtai remia Europos Komisijos pasiūlymą, kuriuo pirmą kartą nustatoma vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo procedūra, kuria papildomos jau nustatytos vienos valstybės ribas peržengiančio jungimo ir skaidymo procedūros sustiprinant suinteresuotųjų subjektų apsaugą. Tačiau dėl vienos valstybės ribas peržengiančio jungimo ir vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo ir skaidymo procedūrų skirtumų gali sumažėti pastarųjų patrauklumas. EESRK siūlo Komisijai išnagrinėti šiuos padarinius. |
| --- | --- |

3.6.13.

| 3.6.14. | EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą apsaugoti esamas darbuotojų dalyvavimo teises. EESRK mano, kad pagal Direktyvoje 2001/86/EB (28) nustatytą procedūrą ir standartines taisykles po vienos valstybės ribas peržengiančio pertvarkymo veikiančioje bendrovėje turi būti toliau taikomi bent jau tokio pat lygio visi darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus elementai, kaip nustatyta išvykimo valstybės narės teisės aktuose. |
| --- | --- |

3.6.14.

| 3.6.15. | EESRK atkreipia dėmesį į svarbų Europos darbų tarybų, steigiamų didelėse bendrovėse, kurias reikia pertvarkyti, vaidmenį ir prašo labiau jas įtraukti pagal Direktyvą 2009/38/EB (29). |
| --- | --- |

3.6.15.

| 3.7. | Apskritai EESRK pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad visos šių pasiūlymų tikslais naudojamos skaitmeninės priemonės ir procesai būtų visiškai prieinami neįgaliesiems, visų pirma regėjimo negalią turintiems asmenims. |
| --- | --- |

3.7.

Briuselis, 2018 m. spalio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 239 final.

1

final

(2)  COM(2018) 241 final.

2

final

(3)  2017 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1132 dėl tam tikrų bendrovių teisės aspektų (OL L 169, 2017 6 30, p. 46).

3

(4)  COM(2018) 239 final.

4

final

(5)  COM(2015) 550 final.

5

final

(6)  Sprendimo Cartesio, C-210/06, EU:C:2008:723, 109–112 punktai; 2012 m. Sprendimo VALE, C-378/10, EU:C:2012:440, 32 punktas.

6

Cartesio

VALE

(7)  Sprendimas Polbud – Wykonawstwo, C-106/16, ECLI:EU:C:2017:804.

7

Polbud – Wykonawstwo

(8)  Žr. 6 ir 7 išnašas.

8

(9)  COM(2018) 241 final.

9

final

(10)  OL L 169, 2017 6 30, p. 46.

10

(11)  COM(2015) 192 final.

11

final

(12)  COM(2016) 179 final.

12

final

(13)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

13

(14)  COM(2018) 239 final.

14

final

(15)  COM(2018) 241, p. 3.

15

(16)  COM(2018) 241, p. 5.

16

(17)  OL L 156, 2012 6 16, p. 1.

17

(18)  OL L 144, 2015 6 10, p. 1.

18

(19)  COM(2017) 256 final.

19

final

(20)  Kodifikuotos bendrovių teisės direktyvos (ES) 2017/1132 10 straipsnis.

20

(21)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

21

(22)  Veiksmas, kuriuo pagal vienos valstybės narės teisės aktus įsteigta ir užregistruota bendrovė pertvarkoma į kitą bendrovę, įsteigtą ir užregistruotą pagal kitos valstybės narės teisės aktus, išlaikant jos juridinio asmens statusą ir nepradedant likvidavimo procedūros.

22

(23)  Byla C-106/16. ECLI:EU:C:2017:804. „Polbud“ buvo Lenkijoje įsteigta bendrovė, kuri nusprendė registruotąją savo buveinę perkelti į Liuksemburgą, o faktinės buveinės vietos nekeisti. Lenkijos prekybos registre buvo padarytas įrašas apie bendrovės likvidavimo pradžią ir paskirtas likvidatorius. 2013 m. registruotoji bendrovės „Polbud“ buveinė buvo perkelta į Liuksemburgą. Tada bendrovė „Polbud“ tapo pagal Liuksemburgo teisę veikiančia bendrove „Consoil Geotechnik Sàrl“. Be to, bendrovė „Polbud“ Lenkijos registrą tvarkančiam teismui pateikė prašymą išbraukti ją iš Lenkijos prekybos registro. Lenkijos registrą tvarkantis teismas šį prašymą atmetė. Bendrovė „Polbud“ apskundė šį sprendimą. Lenkijos Aukščiausiasis Teismas, kuriam buvo pateiktas apeliacinis skundas, pirmiausia prašė Teisingumo Teismo išaiškinti, ar pagal vienos valstybės narės teisę įsteigtos bendrovės registruotąją buveinę perkeliant į kitos valstybės narės teritoriją (nekeičiant šios bendrovės faktinės buveinės vietos) yra taikoma įsisteigimo laisvė, kai ši bendrovė pertvarkoma į pagal tos kitos valstybės narės teisę veikiančią bendrovę. Taip pat žr. https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2017-10/cp170112en.pdf.

23

(24)  Teismo sprendimai byloje C-378/10, Vale Epitesi, EU:C:2012:440, 31 punktas ir byloje C-106/16, Polbud, ECLI:EU:C:2017:804, 33, 35, 44 punktai.

24

Vale Epitesi

Polbud

(25)  Veiksmas, kuriuo dvi ar daugiau bendrovių iš dviejų ar daugiau valstybių narių savo turtą ir įsipareigojimus perduoda veikiančiai (įsigyjančiai) arba naujai bendrovei.

25

(26)  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas. Dabar ji yra 2017 m. kodifikuotos direktyvos dalis.

26

(27)  Veiksmas, kuriuo bendrovė yra suskaidoma ir visą savo turtą ir įsipareigojimus arba dalį jų perduoda veikiančiai (-ioms) arba naujai (-oms) bendrovei (-ėms) kitoje valstybėje narėje.

27

(28)  2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyva 2001/86/EB papildanti Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (OL L 294, 2001 11 10, p. 22).

28

(29)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (nauja redakcija) (OL L 122, 2009 5 16, p. 28).

29

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/33

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. a) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ ir su ja susijusių dalyvavimo ir sklaidos taisyklių

(COM (2018) 435 final – 2018/0224 (COD))

b) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“

(COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD))

(2019/C 62/05)

| Pranešėjas | Gonçalo Lobo XAVIER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Gonçalo Lobo XAVIER

| Konsultavimasis | a) | Europos Parlamentas, 2018 6 14
  Taryba, 2018 6 25 |
| --- | --- | --- |

Konsultavimasis

a)

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Taryba, 2018 6 25

| b) | Europos Parlamentas, 2018 6 14
  Taryba, 2018 6 27 |
| --- | --- |

b)

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Taryba, 2018 6 27

Reglamentavimo pagrindas

| a) | SESV 173 straipsnio 3 dalis, 182 straipsnio 1, 4 ir 5 dalys ir 188 straipsnis; ir Euratomo sutarties 7 straipsnio 5 dalis |
| --- | --- |

a)

SESV 173 straipsnio 3 dalis, 182 straipsnio 1, 4 ir 5 dalys ir 188 straipsnis; ir Euratomo sutarties 7 straipsnio 5 dalis

| b) | SESV 173 str. 3 dalis ir 182 str. 4 dalis |
| --- | --- |

b)

SESV 173 str. 3 dalis ir 182 str. 4 dalis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

187/1/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK teigiamai vertina faktą, kad Europos Komisija, be kita ko, atsižvelgdama į būsimą 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, aiškiai nurodė, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos turi likti esminis ES prioritetas. EESRK labai džiaugiasi, kad į daugelį Komiteto rekomendacijų dėl programos „Horizontas 2020“ laikotarpio vidurio peržiūros atsižvelgta tokiose srityse kaip bendri moksliniai tyrimai ir judumas, taip pat dėl veiksmų, kuriais siekiama stiprinti inovacijas, įveikti skirtumus tarp regionų, skatinti mokslo ir inovacijų veiklą tarp piliečių, pagerinti žemus sėkmingumo rodiklius ir sumažinti administracinę naštą (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pabrėžia, kad mokslas, moksliniai tyrimai ir inovacijos turi būti svarbiausi Europos bendruomenės kūrimo proceso elementai, ir todėl pritaria „Europos horizonto“ požiūriui, kuriuo siekiama priartinti piliečius prie šios veiklos ir jos pasiekimų. Šiuo tikslu, įgyvendinant strategiją būtina veiksmingai informuoti ne tik apie programos teikiamas galimybes, bet ir apie inovacijų ir mokslinių tyrimų veiklos poveikį piliečių gyvenimui, tuo siekiant didesnės valstybių narių paramos šioms pastangoms. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pritaria tam, kaip ketinama rengti mokslinių tyrimų ir inovacijų misijas, kuriomis, įgyvendinant strategiją „Europos horizontas“, galima pasiekti paveikesnių mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų ir iš tiesų pakeisti tai, kaip piliečiai suvokia mokslą ir jo poveikį kasdieniam jų gyvenimui. EESRK ragina skubiai apibrėžti strategines misijas, kurios gali skatinti mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemas visoje Europoje ir stiprinti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, nes tai pagrindinė priemonė žinioms įgyti ir poveikiui kurti. Misijos turėtų būti orientuotos į konkrečius, kiekybinius ir galimus įvykdyti tikslus, kartu jos turėtų būti atviros visiems galimiems dalyviams, siekiant sukaupti kompetenciją iš skirtingų Europos vietovių. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK remia tai, kad misijos galės būti įgyvendinamos taikant daugialypius principu „iš apačios į viršų“ pagrįstus sprendimus ir apims visą mokslinių tyrimų ir inovacijų ciklą. Kadangi misijomis turėtų būti siekiama vidutinės trukmės ir ilgalaikių tikslų, taikant šį principą turėtų atsispindėti ir didelė žemo technologinio pasirengimo lygio (angl. TRL) mokslinių tyrimų svarba. Jos turėtų būti orientuotos ne tik į linijinius inovacijų modelius, kurie dažnai apsiriboja laipsniškomis inovacijomis, bet ir aiškiai skatinti ardomųjų inovacijų modelius. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK, kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, yra pasirengęs aktyviai prisidėti prie bendro kūrimo proceso ir pritaria misijų idėjai, tačiau negalima pamiršti, kad sprendimų priėmimą pernelyg priartinus prie galutinių vartotojų gali būti apribota misijų taikymo sritis ir jų revoliucingumas. Kuriant misijų valdybas, būtina užtikrinti pakankamą ir aukštos kokybės visų suinteresuotųjų subjektų kritinę masę, kad būtų išvengta papildomų mokslinių tyrimų arba, kito kraštutinumo – misijų, kurios gerokai viršija esamas technines ir (arba) technologines galimybes. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pabrėžia, kad Europos inovacijų taryba (EIT) yra svarbi priemonė proveržio inovacijoms palaikyti ir verslumui bei konkurencingumui skatinti ES lygmeniu. Tokiu būdu, ir atsižvelgiant į Europos padėtį, EESRK mano, kad EIT ypatingą dėmesį turėtų skirti labai inovatyvioms ir proveržį skatinančioms MVĮ ir startuoliams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK sutinka, kad programa „Europos horizontas turėtų sistemingai naudotis socialiniais ir humanitariniais mokslais. Socialiniai ir humanitariniai mokslai turėtų būti susieti su technologiniu požiūriu. Inovacijos apima ne tik technologijas, todėl sutelkus įvairias vizijas, kompromisus ir iššūkius bus galima geriau formuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų struktūrą Europoje. EESRK mano, kad neapsiribojus vien technologijomis būtų galima sustiprinti socialinių ir humanitarinių mokslų poziciją visoje programoje „Europos horizontas“. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK remia „atvirojo mokslo“ politikos požiūrį kaip priemonę sutelkti dėmesį į pažangų mokslą ir kokybiškas žinias. Atvirasis mokslas yra labai svarbus bendram moksliniam Europos institucijų plėtojimui, tačiau reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti tam tikrą laikotarpį visų mokslinių rezultatų skelbimui siekiant užtikrinti, kad visų projektų rezultatai būtų skelbiami tinkamuose šaltiniuose per deramai nustatytus terminus. EESRK palankiai vertina atvirąją prieigą prie mokslinių publikacijų ir mokslinių tyrimų duomenų, tačiau primygtinai rekomenduoja rengti reguliarias konsultacijas su mokslinių tyrimų suinteresuotaisiais subjektais dėl būsimų reikalavimų atvirajam mokslui. Programoje „Europos horizontas“ turėtų išlikti atsisakymo dalyvauti galimybės. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pritaria, kad dėl pertvarkytos ramsčių struktūros pagerės vidinis nuoseklumas, visų pirma integravus pramonės technologijas į 2 ramstį, padidinus pramonės įnašą į pasaulinių problemų sprendimą ir suderinus naujų sprendimų pasiūlą su paklausa. Šis požiūris yra labai patrauklus, ir vienas iš pasiūlymų būtų teikti pirmenybę uždaro inovacijų ciklo konsorciumams, kurie, be kita ko, įtraukia kuriančius akademinės bendruomenės partnerius, inovatyvius sprendimus plėtojančius sprendimų teikėjus ir savo poreikius išreiškiančius galutinius vartotojus, kad jie galėtų veikti laikydamiesi tvarumo principų. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK taip pat pritaria tikslui dar labiau supaprastinti valstybės pagalbos taisykles, kad būtų galima lengviau suderinti įvairius fondus, kurie gali turėti lemiamą reikšmę siekiant įveikti didelius valstybių narių ir regionų skirtumus, susijusius su sėkmingų mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų skaičiumi. Sinergijos su kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir Sąjungos politikos kryptimis, t. y. su struktūriniais fondais, taikant suderintas taisykles yra labai svarbios siekiant užtikrinti didžiausią mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų poveikį. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad parama tyrėjų judumui pasitelkiant programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) taip pat yra itin svarbi toliau stiprinant Europos mokslinių tyrimų erdvę, o ES ir nacionaline politika turi būti siekiama sudaryti tinkamas ir patrauklias darbo sąlygas specialistams, siekiant išvengti protų nutekėjimo, nes šis reiškinys duoda priešingų rezultatų siekiant sanglaudos ES. Be to, būtina didinti paramą pagal EMTT programą dirbantiems pradedantiesiems mokslo darbuotojams. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK mano, kad veiklos srityje „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“ ypatingą dėmesį reikėtų skirti moksliniam švietimui ir mokslinei komunikacijai. Šioje srityje ir atitinkamai programoje „Europos horizontas“ tai sustiprintų mokslą dalyvaujant visuomenei ir visuomenei skirtą mokslą. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pastarojo meto pastangas skatinti Europos augimą įgyvendinant naują ir išmatuojamų tikslų siekiančią Europos politiką ir skiriant daugiau paramos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiklai, galinčiai užtikrinti Europos pirmavimą daugelyje sričių (2). Pastaraisiais metais Europos novatorių ir mokslininkų bendruomenė pasiekė daug tikslų, vis dėlto Europos piliečiai šią situaciją ne visiškai įvertina dėl kelių priežasčių, pavyzdžiui, komunikacijos trūkumo, menko bendruomenės įsipareigojimo ar net piliečių abejingumo mokslo laimėjimams. Todėl labai svarbu pakeisti šį Europos visuomenėje paplitusį požiūrį – ne tik trumpuoju laikotarpiu, bet ir siekiant prisidėti kuriant ilgalaikę visuomenėje įsitvirtinusią inovacijų ir mokslo ekosistemą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK pritaria požiūriui, kad dedant labai dideles pastangas siekiant sutelkti ir įtraukti visuomenę Europos projektui įgyvendinti, piliečių požiūrį galima pakeisti apibrėžiant pagrindinius pasaulinius uždavinius. Europos konkurencingumo didinimas pasitelkiant inovacijas yra labai svarbus ir nustatydami politikos prioritetus vadovai turi į tai atsižvelgti. Negalima vienareikšmiškai teigti, kad moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijų veikla labai prisideda prie darbo vietų kūrimo ir augimo. Nepakanka vien informuoti, kad šiuo metu apie du trečdaliai Europos ekonomikos augimo grindžiami moksliniais tyrimais, technologine plėtra ir inovacijomis. Valstybės narės privalo prisidėti prie šių bendrų pastangų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl naujos Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, kuria siekiama 2021–2027 m. laikotarpiu remti ir skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas ES lygmeniu, ir pagrindinius jos ypatumus, t. y. atvirojo mokslo, pasaulinių uždavinių ir pramonės konkurencingumo ir atvirų inovacijų akcentavimą. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad bendro kūrimo požiūris, įtraukiant visus žinių ir inovacijų bendruomenės suinteresuotuosius subjektus, suteikia pagrindą skatinti Europos konkurencingumą, darbo vietų kūrimą, socialinę sanglaudą, visų pirma, kovojant su jaunimo nedarbu, ir aplinkos apsaugą laikantis JT darbotvarkės iki 2030 m. ir įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus (DVT). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Regis, programa „Europos horizontas“ siekiama atsižvelgti į Komisijos prioritetą sukurti inovacijų ir mokslo ekosistemą, siekiant sudaryti sąlygas ES padidinti savo konkurencingumą įgyvendinant ekonominį ir socialinį poveikį turinčias struktūrines priemones. Tai patvirtina ne tik pasiūlymas padidinti finansinį paketą, bet ir priemonės, kurias numatyta įgyvendinti trijose programos veiklos srityse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK palankiai vertina pagrindinius naujus elementus, į kuriuos atkreipiamas dėmesys pasiūlyme dėl programos „Europos horizontas“, t. y.: i) palaikyti proveržio inovacijas sukuriant Europos inovacijų tarybą; ii) siekti didesnio poveikio orientuojantis į misiją ir įtraukiant piliečius: mokslinių tyrimų ir inovacijų misijos; iii) stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą; iv) didinti atvirumą įgyvendinant sustiprintą atvirojo mokslo politiką; ir v) racionalizuoti finansavimo pasiūlos spektrą taikant naują požiūrį į Europos partnerystę. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomos ES mokslinių tyrimų ir inovacijų misijos, kurias įgyvendinant daugiausia dėmesio skiriama pasauliniams iššūkiams ir pramonės konkurencingumui, gali būti geras būdas aktyviau įtraukti visuomenę į mokslo ir inovacijų veiklą. Toks požiūris gali būti sėkmingas būdas įtraukti visuomenę ir piliečius į misijas, kurias reikės apibrėžti, jis sukurs ir bendruomenės jausmą, kuris gali būti svarbiausiu elementu siekiant reikšmingų rezultatų ir poveikio. Organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo šiame procese, kaip ir visada, galėtų būti itin svarbus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad programa „Europos horizontas“ ketina remti „viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes“, kaip veiksmingą priemonę stiprinti bendrus mokslinius tyrimus, orientuotus į pramonės inicijuotus mokslinius tyrimus, dėmesį sutelkiant į mažesnį skaičių didesnį poveikį turinčių partnerysčių. Europa turi pripažinti, kad reikia dar daug nuveikti siekiant užtikrinti supaprastintas sąlygas veiksmingam akademinės bendruomenės ir pramonės bendradarbiavimui. Žinoma, yra daug gerų pavyzdžių ir geriausios patirties, tačiau dar yra ką tobulinti. Viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės yra priemonės, galinčios sumažinti atskirtį tarp dviejų skirtingų, tačiau vienas kitą papildančių pasaulių – akademinės bendruomenės ir pramonės bei (arba) rinkos. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESRK dar kartą (3) primygtinai ragina Komisiją nuolat dėti pastangas sumažinti biurokratiją, susijusią su programa „Horizontas“. Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą mažinti biurokratiją ir gerinti situaciją, susijusią su „patekimo į rinką laiku“ ir (arba) reagavimu į pasiūlymus; tai matyti, pavyzdžiui, programoje „Horizontas 2020“ konkrečios MVĮ priemonės atveju. Pagrindinis tikslas įgyvendinant programą „Europos horizontas“ turi būti supaprastinimas, visų pirma susijęs su laiku, per kurį skiriama dotacija, ir po to vykstančiu patekimu į rinką, nuolatinėmis finansavimo normomis, sumažintu priemonių skaičiumi, ribotu darbo laiko apskaitos žiniaraščių naudojimu, platesniu fiksuotų sumų naudojimu ir t. t. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK mano, kad kartu su biurokratijos mažinimu, supaprastinimu ir matomesne kampanija, siekiant skatinti MVĮ dalyvauti inovacijų ir mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, Europos inovacijų tarybos koncepcija yra labai sveikintina, ypač atsižvelgiant į komercializacijos skatinimą, inovacijų plėtojimą ir verslininkus. Iš tiesų, EESRK mano, kad įgyvendinant šią strategiją, sėkmės lygis gali padidėti, jei atsižvelgsime į tai, kad praeityje kai kurioms naujai įsteigtoms įmonėms ir idėjoms nepasisekė dėl įvairių priežasčių, kurioms Europos inovacijų taryba nori rasti sprendimą. Negalime pamiršti, kad būtina užtikrinti, jog Europa mažiau vengtų rizikos, ir Europos inovacijų taryba padės siekti šio tikslo, kartu ji turėtų apsvarstyti galimybę į savo bendrus tikslus ir vertinimo kriterijus įtraukti didelės rizikos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK palankiai vertina tai, kad siekiama didesnio MVĮ ir pradedančiųjų įmonių dalyvavimo programoje, bet turi tam tikrų abejonių dėl pasiūlymo dėl veiklos plėtojimo. Nepaisant ankstesnių pastangų įgyvendinant bendrąsias programas, MVĮ turėtų būti labiau įtrauktos į veiklą, kuri grindžiama moksliniais tyrimais ir inovacijomis, o programa „Europos horizontas“ yra geriausia galimybė MVĮ prisijungti. Idėja paskatinti jų dalyvavimą pasitelkiant kapitalą galėtų būti nebloga, bet visoms įmonėms turi būti pateikiama aiški informacija. Kadangi MVĮ požiūris, susijęs su „nuosavybės teise priklausančiu kapitalu“ vis dar yra skirtingas, programa turi būti visapusiškai išaiškinta, siekiant paskatinti bendruomenės dalyvavimą ir išvengti klaidingų aiškinimų. MVĮ turi senas tradicijas, susijusias su kapitalu, grindžiamu šeimos verslu, todėl dėl pasiūlymų „atverti“ jų kapitalą pagal šią programą finansuojamai rinkai, gali kilti konkrečių klausimų. Todėl EESRK ragina Komisiją labai aiškiai apibrėžti šį įdomų pasiūlymą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK taip pat sutinka su principu, kad nesant dialogo su ES nebebus skiriama finansinių investicijų verslininkams. Šis neseniai viešame posėdyje paskelbtas Europos Komisijos nario Carlos Moedas šūkis demonstruoja plataus užmojo idėją betarpiškiau bendrauti su verslininkais ir kandidatais, bet kartu ir labai rizikingą požiūrį: dar neaišku, kokio pobūdžio ištekliai bus skiriami pokalbiams su kandidatams, be to, visas procesas turi būti veiksmingas. Tačiau EESRK yra visiškai pasirengęs remti šį naują požiūrį ir net siūlo savo pagalbą bendradarbiauti teikdamas savo narių patirtį ir turimą pilietinės visuomenės organizacijų, remiančių savo narius, paramą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Galiausiai, EESRK taip pat palankiai vertina pastangas, kuriomis regis, siekiama didinti programų fondų sinergiją. Fondų sinergija gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant ir didinant mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus įvairiuose Europos regionuose. Svarbiausiu aspektu turėtų būti sinergijos su kitomis Sąjungos finansavimo programomis ir Sąjungos politikos kryptimis, t. y. su struktūriniais fondais, didinimas taikant suderintas taisykles. Iš tiesų, vadovaujantis DFP reglamentais dėl sanglaudos fondų, valstybės narės gali perkelti iki 5 % savo asignavimų iš vieno fondo į kitą, kad būtų galima perkelti investicijų lėšas į kitas svarbias nustatytas sritis. Tai galėtų būti dar vienas svarbus žingsnis siekiant labiau įtraukti valstybes nares siekti inovacijų programos tikslo ir perkelti mokslinių tyrimų darbotvarkę į kitą lygmenį. EESRK mano, kad tik dalyvaujant viešajam ir privačiam sektoriams programa gali būti laikoma sėkminga ir turinčia poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui. Kitas svarbus aspektas būtų suderinti įvairių fondų taisykles ir reglamentus, bent jau taikomus tos pačios rūšies veiklai, visų pirma moksliniams tyrimams ir inovacijoms. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Pasiūlymas dėl programos „Europos horizontas“ (2021–2027 m.)

| 3.1. | Europos Komisijos pasiūlymu dėl programos „Europos horizontas“ yra skelbiama apie labai svarbų laimėjimą: 100 mlrd. EUR mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų programą, kuri jau yra labai didelis žingsnis kuriant moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamą Europos žinių visuomenę. Šiomis aplinkybėmis, tai, kad valstybės narės sutiko su šiuo biudžeto padidinimu, demonstruoja ne tik politinį įsipareigojimą, bet ir yra aiški žinia pasauliui: Europa nori pirmauti inovacijų srityje ir sudarė tam finansuoti reikalingas sąlygas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Be finansavimo padidėjimo, yra keletas naujų ir inovatyvių idėjų, kurias EESRK nori pabrėžti, nes tiesiogiai iš šio pasiūlymo atrinktos mintys yra svarbios šiai nuomonei. Todėl norėtume trumpai nurodyti šiuos punktus:






  a) | Trimis veiklos sritimis grindžiama programos „Europos horizontas“ struktūra: EK teigimu, programa „Europos horizontas“ yra ne revoliucija, bet evoliucija. Jos pagrindą sudaro trys pagrindinės veiklos sritys: „Atvirasis mokslas“, kurį sudaro Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) ir mokslinių tyrimų infrastruktūra; „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, kurią sudaro penkios veiksmų grupės („Sveikata“, „Įtrauki ir saugi visuomenė“, „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“, „Klimatas, energetika ir judumas“ ir „Maistas ir gamtos ištekliai“) ir veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, apimanti Europos inovacijų tarybą, Europos inovacijų ekosistemas ir Europos inovacijų ir technologijų institutą. Trys veiklos sritys bus grindžiamos veikla, kuria siekiama stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

Trimis veiklos sritimis grindžiama programos „Europos horizontas“ struktūra: EK teigimu, programa „Europos horizontas“ yra ne revoliucija, bet evoliucija. Jos pagrindą sudaro trys pagrindinės veiklos sritys: „Atvirasis mokslas“, kurį sudaro Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) ir mokslinių tyrimų infrastruktūra; „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“, kurią sudaro penkios veiksmų grupės („Sveikata“, „Įtrauki ir saugi visuomenė“, „Skaitmeninė ekonomika ir pramonė“, „Klimatas, energetika ir judumas“ ir „Maistas ir gamtos ištekliai“) ir veiklos sritis „Atvirosios inovacijos“, apimanti Europos inovacijų tarybą, Europos inovacijų ekosistemas ir Europos inovacijų ir technologijų institutą. Trys veiklos sritys bus grindžiamos veikla, kuria siekiama stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę.

| b) | Europos inovacijų tarybos sukūrimas siekiant padėti ES tapti lydere rinkas kuriančių inovacijų srityje; Europa daugelį metų siekė šio tikslo, tačiau, nepaisant šių pastangų, nepaisant puikių idėjų ir nepaisant labai stiprios inovacijų kūrėjų ir mokslo darbuotojų bendruomenės, augimo ir darbo vietų kūrimo lygis neatspindi įsipareigojimo lygmens. Komisijos pasiūlymu bus sukurta vieno langelio principu veikiant įstaiga, kuri turi užtikrinti, kad perspektyviausios didelio potencialo ir proveržio technologijos iš laboratorijų patektų į rinką, ir padėti novatoriškiausioms pradedančiosioms įmonėms ir bendrovėms plėtoti savo idėjas. Naujoji Europos inovacijų taryba padės lengviau nustatyti ir finansuoti sparčiai kintančias, didelės rizikos inovacijas, turinčias didelį potencialą sukurti visiškai naujas rinkas. Ji teiks tiesioginę paramą novatoriams pasitelkiant dvi pagrindines finansavimo priemones, vieną, skirtą ankstyviesiems etapams, o kitą – kūrimo ir diegimo rinkoje etapams. Ji papildys Europos inovacijos ir technologijos instituto (toliau – EIT) veiklą. EESRK mano, kad EIT ypatingą dėmesį turėtų skirti labai inovatyvioms ir proveržį skatinančioms MVĮ ir startuoliams. |
| --- | --- |

b)

Europos inovacijų tarybos sukūrimas siekiant padėti ES tapti lydere rinkas kuriančių inovacijų srityje; Europa daugelį metų siekė šio tikslo, tačiau, nepaisant šių pastangų, nepaisant puikių idėjų ir nepaisant labai stiprios inovacijų kūrėjų ir mokslo darbuotojų bendruomenės, augimo ir darbo vietų kūrimo lygis neatspindi įsipareigojimo lygmens. Komisijos pasiūlymu bus sukurta vieno langelio principu veikiant įstaiga, kuri turi užtikrinti, kad perspektyviausios didelio potencialo ir proveržio technologijos iš laboratorijų patektų į rinką, ir padėti novatoriškiausioms pradedančiosioms įmonėms ir bendrovėms plėtoti savo idėjas. Naujoji Europos inovacijų taryba padės lengviau nustatyti ir finansuoti sparčiai kintančias, didelės rizikos inovacijas, turinčias didelį potencialą sukurti visiškai naujas rinkas. Ji teiks tiesioginę paramą novatoriams pasitelkiant dvi pagrindines finansavimo priemones, vieną, skirtą ankstyviesiems etapams, o kitą – kūrimo ir diegimo rinkoje etapams. Ji papildys Europos inovacijos ir technologijos instituto (toliau – EIT) veiklą. EESRK mano, kad EIT ypatingą dėmesį turėtų skirti labai inovatyvioms ir proveržį skatinančioms MVĮ ir startuoliams.

| c) | Planuojant EIT veiklą, pasiūlymai dėl būsimų EIT žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) bus pateikti EIT strateginėje inovacijų darbotvarkėje (SID). EESRK mano, kad jų skaičius neturėtų būti žymiai padidintas ir turėtų išlikti ribotas, kad atitiktų mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinkos supaprastinimo principą. Be to, būsimose ŽIB turėtų būti užtikrintas atstovavimas įvairioms Europos šalims, t. y. priimant sprendimus dėl inovacijų centrų kūrimo vietų. Reikėtų stiprinti akademinės veiklos skatinamą verslumą (pasitelkiant verslumo ugdymą, skatinant tvirtus nespecializuoto pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimo ryšius, taip pat nustatant įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai). |
| --- | --- |

c)

Planuojant EIT veiklą, pasiūlymai dėl būsimų EIT žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) bus pateikti EIT strateginėje inovacijų darbotvarkėje (SID). EESRK mano, kad jų skaičius neturėtų būti žymiai padidintas ir turėtų išlikti ribotas, kad atitiktų mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinkos supaprastinimo principą. Be to, būsimose ŽIB turėtų būti užtikrintas atstovavimas įvairioms Europos šalims, t. y. priimant sprendimus dėl inovacijų centrų kūrimo vietų. Reikėtų stiprinti akademinės veiklos skatinamą verslumą (pasitelkiant verslumo ugdymą, skatinant tvirtus nespecializuoto pramonės ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimo ryšius, taip pat nustatant įgūdžius, kurių turėtų turėti būsimi novatoriai).

| d) | ES mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų, kuriose daugiausia dėmesio skiriama pasauliniams uždaviniams ir pramonės konkurencingumui, kūrimas. Toks požiūris gali būti sėkmingas būdas įtraukti visuomenę ir piliečius į misijas, kurias reikės nustatyti, jis sukurs ir bendruomenės jausmą, kuris gali būti svarbiausiu elementu siekiant reikšmingų rezultatų ir poveikio. Pavyzdžiai galėtų būti įvairūs – kova su vėžiu, švarus transportas, vandenynai be plastiko arba saugus ir švarus vanduo visiems. Šios misijos bus rengiamos kartu su piliečiais, suinteresuotosiomis šalimis, Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis. EESRK, kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, yra pasirengęs aktyviai prisidėti prie šio bendro kūrimo proceso. |
| --- | --- |

d)

ES mokslinių tyrimų ir inovacijų misijų, kuriose daugiausia dėmesio skiriama pasauliniams uždaviniams ir pramonės konkurencingumui, kūrimas. Toks požiūris gali būti sėkmingas būdas įtraukti visuomenę ir piliečius į misijas, kurias reikės nustatyti, jis sukurs ir bendruomenės jausmą, kuris gali būti svarbiausiu elementu siekiant reikšmingų rezultatų ir poveikio. Pavyzdžiai galėtų būti įvairūs – kova su vėžiu, švarus transportas, vandenynai be plastiko arba saugus ir švarus vanduo visiems. Šios misijos bus rengiamos kartu su piliečiais, suinteresuotosiomis šalimis, Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis. EESRK, kaip organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, yra pasirengęs aktyviai prisidėti prie šio bendro kūrimo proceso.

| e) | Inovacijų potencialo didinimas visoje ES ir Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas: parama bus padvigubinta valstybėms narėms, kurioms nepavyko geriausiai pasinaudoti savo turimu nacionaliniu mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialu. Be to, sinergijos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais (t. y. struktūriniais ir sanglaudos fondais) leis lengviau koordinuoti ir derinti finansavimo šaltinius ir padėti regionams diegti inovacijas ir įgyti pranašumo ES lygmeniu. |
| --- | --- |

e)

Inovacijų potencialo didinimas visoje ES ir Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas: parama bus padvigubinta valstybėms narėms, kurioms nepavyko geriausiai pasinaudoti savo turimu nacionaliniu mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialu. Be to, sinergijos su Europos struktūriniais ir investicijų fondais (t. y. struktūriniais ir sanglaudos fondais) leis lengviau koordinuoti ir derinti finansavimo šaltinius ir padėti regionams diegti inovacijas ir įgyti pranašumo ES lygmeniu.

| f) | Atvirumo didinimas: Atvirojo mokslo/atvirų inovacijų principas taps programos „Europos horizontas“modus operandi, kuriam prireiks užtikrinti atvirąją prieigą prie publikacijų ir duomenų. Tai skatins rezultatų sklaidą ir naudojimą bei padės juos panaudoti rinkoje ir didinti pasitelkiant ES finansavimą pasiekiamų rezultatų inovacinį potencialą. |
| --- | --- |

f)

Atvirumo didinimas: Atvirojo mokslo/atvirų inovacijų principas taps programos „Europos horizontas“modus operandi, kuriam prireiks užtikrinti atvirąją prieigą prie publikacijų ir duomenų. Tai skatins rezultatų sklaidą ir naudojimą bei padės juos panaudoti rinkoje ir didinti pasitelkiant ES finansavimą pasiekiamų rezultatų inovacinį potencialą.

| g) | Naujos kartos Europos partnerystė ir sustiprintas bendradarbiavimas su kitomis ES programomis: tikimasi, kad programa „Europos horizontas“ patobulins daugelį kartu su ES bendrai rengiamų arba bendrai finansuojamų partnerysčių, su tokiomis partnerėmis, kaip pramonė ir finansavimo fondai, siekiant padidinti jų veiksmingumą ir poveikį siekiant Europos politikos prioritetų. Programa „Europos horizontas“ skatins veiksmingus ir veiklos ryšius su kitomis būsimomis ES programomis, kaip antai sanglaudos politika, Europos gynybos fondas, Skaitmeninės Europos programa ir Europos infrastruktūros tinklų priemonė, taip pat su tarptautiniu branduolių sintezės energijos projektu ITER. |
| --- | --- |

g)

Naujos kartos Europos partnerystė ir sustiprintas bendradarbiavimas su kitomis ES programomis: tikimasi, kad programa „Europos horizontas“ patobulins daugelį kartu su ES bendrai rengiamų arba bendrai finansuojamų partnerysčių, su tokiomis partnerėmis, kaip pramonė ir finansavimo fondai, siekiant padidinti jų veiksmingumą ir poveikį siekiant Europos politikos prioritetų. Programa „Europos horizontas“ skatins veiksmingus ir veiklos ryšius su kitomis būsimomis ES programomis, kaip antai sanglaudos politika, Europos gynybos fondas, Skaitmeninės Europos programa ir Europos infrastruktūros tinklų priemonė, taip pat su tarptautiniu branduolių sintezės energijos projektu ITER.

| h) | Jungtinis tyrimų centras (JRC), Europos Komisijos mokslinių tyrimų ir žinių tarnyba, toliau prisidės teikdama mokslines rekomendacijas, techninę paramą ir vykdydama specialius tyrimus. |
| --- | --- |

h)

Jungtinis tyrimų centras (JRC), Europos Komisijos mokslinių tyrimų ir žinių tarnyba, toliau prisidės teikdama mokslines rekomendacijas, techninę paramą ir vykdydama specialius tyrimus.

4.   Mokslas ir inovacijos visiems europiečiams

| 4.1. | Piliečiai turi būti informuoti apie Europos potencialą ir mokslo ir inovacijų veikla pasiektus rezultatus. Ši veikla iš tiesų yra kiekvieno žmogaus gyvenimo dalis ir suteikia realią galimybę įtraukti visuomenę į Europos projektą. Komisijos pasiūlyta koncepcija ir priemonės yra plataus užmojo, ir tai yra nesibaigiantis procesas, tačiau kartu tai geriausia galimybė sudominti ES piliečius Europos vertybėmis, susijusiomis su inovacijomis ir mokslu visiems. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mokslinis švietimas ir mokslinė komunikacija turi būti laikoma pagrindiniu būdu įtraukti visus į Europos projektą. Visuomenės dalyvavimui programoje „Europos horizontas“ suteikus prioritetą bus aiškus žingsnis pirmyn mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos produktus pateikiant rinkai ir mūsų kasdieniam gyvenimui. Daugiašaliu suinteresuotųjų subjektų požiūriu grindžiamas bendros kūrybos procesas būtų aiškus ženklas visuomenės įtraukimui į mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinką. Skatinant naujus valdymo, gamybos ir vartojimo modelius, bus itin svarbios socialinės inovacijos, įtraukiant visuomenę ir kuriant pasitikėjimą inovacijomis. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Regis, komunikacija apie Europos mokslo ir inovacijų sėkmę, jos rezultatų sklaida ir naudojimasis jais, vyksta šiek tiek nesėkmingai. Piliečiai mano, kad vertingos kitų regionų inovacijos ir neatsižvelgia į Europos pasiekimus, net jei juos ir mato. Dėl keleto priežasčių tai turi pasikeisti: greta idėjos sukurti Europos vykdomų investicijų europinę vertę, svarbu užtikrinti pasididžiavimą ES pasiekimais ir tikslais, susijusiais su visiems skirtu Europos projektu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Europa yra dažnai kritikuojama dėl jos investicijų trūkumo ir trūkstamos pasirengimo rizikuoti ir verslumo kultūros. Pagrindinė EK pasiūlymo idėja yra spręsti šiuos iššūkius ir sukurti naują su šiomis idėjomis susijusį naratyvą. Mokslo ir inovacijų veiklos indėlis kuriant geresnę ir įtraukesnę Europą yra neatsiejamas nuo permainų, kurių reikia siekiant išvengti nesusipratimų, susijusių su Europos projektu, ir, žinoma, tai tikrai padės labiau įtraukti piliečius ir didinti jų pasididžiavimą dalyvavimu sprendimo paieškose. Taip pat svarbu kovoti su netiksliu įsivaizdavimu apie tai, kaip vietos bendruomenėse panaudojamos ES lėšos: jei piliečiai pripažintų, kad „mokesčių mokėtųjų“ pinigai naudojami gerai, tai būtų teisingas žingsnis kovojant su radikaliomis populistų kalbomis, kurioms būtina paneigti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Programa turėtų, visų pirma, stiprinti Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę, užtikrinant, kad didžioji jos finansavimo dalis būtų naudojama bendriems moksliniams tyrimams, kuriuose dalyvauja dalyviai iš valstybių narių ir (arba) asocijuotųjų šalių, siekiant užtikrinti didelę ES pridėtinę vertę. Europos mokslininkų, pramonės (įskaitant MVĮ) ir kitų viešųjų ir privačių institucijų bendradarbiavimas padėjo kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir yra Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrųjų programų prekinis ženklas, kurį labai vertina suinteresuotieji subjektai ir kuris turi būti išsaugotas programoje „Europos horizontas“. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Programos „Europos horizontas“ veikla visų pirma vykdoma skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus. Reikėtų užtikrinti, kad didžioji programos „Europos horizontas“ biudžeto dalis išleidžiama per konkurencingus konkursus, kuriuos skaidriu ir veiksmingu būdu tiesiogiai įgyvendina Europos Komisija arba jos vykdomosios agentūros, ir kad misijų ir partnerysčių skaičiui ir biudžetui būtų nustatytos pagrįstos viršutinės ribos, kad atsižvelgiant į supaprastinimo siekį būtų galima racionalizuoti mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinką. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Programoje „Europos horizontas“ turi būti suderinti poreikiai ir svarbiausi prioritetai, pabrėžiami 2018 m. pradžioje atliekant poveikio vertinimą (4) pradėtose konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais. Konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais buvo siekiama surinkti suinteresuotųjų piliečių ir subjektų nuomones dėl programos „Europos horizontas“ projekto, visų pirma dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų stiprinimo visoje Sąjungoje; švietimo, įgūdžių ir mokymo skatinimo; bei saugios ir sveikos aplinkos užtikrinimo bei gamtos išteklių apsaugos. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Siekiant aktyviai prisidėti prie įvairių regionų sanglaudos Europoje, Europos mokslinių tyrimų tarybos finansavimo didinimas yra sveikintinas, ypač jei jis bus pirmiausia skiriamas pradedantiesiems mokslo darbuotojams, kaip grupei, kuri užtikrina didžiausią galimą potencialą Europos ateičiai. Reikia sustabdyti protų nutekėjimą iš periferinių regionų į kitas sritis ir užtikrinti pradedančiųjų mokslo darbuotojų įgalėjimą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Siekiant pagerinti pilietinės visuomenės požiūrį į mokslinių tyrimų rezultatus svarbu pabrėžti pagrindinį socialinių inovacijų vaidmenį. Taip pat svarbu pabrėžti socialinės ekonomikos įmonių ir suinteresuotųjų subjektų svarbą – kartu su pramone ir MVĮ jie šiuo metu yra svarbi Europos ekonomikos sistemos dalis. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Įmonių vaidmuo

| 5.1. | EESRK dar kartą nori pakartoti tai, kad MVĮ yra svarbiausia Europos verslo bendruomenės dalis. MVĮ yra atsakingos už darbo vietų kūrimą ir jų skaičiaus didėjimą, todėl formuojant politiką joms turi tekti didelė svarba. Šis pasiūlymas, regis, atspindi šią idėją, tačiau kartu EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad nėra vieno visoms valstybėms narėms tinkančio sprendimo, kaip padidinti MVĮ dalyvavimą programoje „Europos horizontas“. Valstybių narių ekonomikos augimas yra skirtingas, jų struktūrinių inovacijų ekosistemos yra nevienodos ir tai turi būti vienaip ar kitaip atspindėta siūlomose konkrečiose priemonėse. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK pripažįsta pradedančiųjų įmonių vaidmenį inovacijų ir mokslo ekosistemose, tačiau atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad norėdami veikti sėkmingai, verslininkai turi laikytis į verslą orientuoto požiūrio. Todėl pageidautina verslininkams suteikti tam tikrų žinių apie rinkos potencialą ir poreikius. Didelės bendrovės turi taip pat turi dalyvauti šiame procese. Didelės bendrovės suteikia daugiau galimybių pradedančiosioms įmonėms ir MVĮ, ne tik dėl savo sukuriamų iššūkių, bet ir dėl įprastai su jų veikla susijusių verslo galimybių. Todėl sukurti veiksmingesnę inovacijų ekosistemą, kuri sutelkia visas jų realijas, yra labai gera mintis. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK atkreipia verslininkų bendruomenės ir Komisijos dėmesį į poreikį parengti naują naratyvą dėl pramonės veiklos. Tradiciniai pramonės sektoriai tikrai galėtų pasinaudoti startuolių veikla, kai jie yra orientuoti spręsti iššūkius, kylančius dėl pramonės veiklos skaitmeninimo ir robotizavimo – pavyzdžiui, orientuojantis į žiedinę ekonomiką arba skatinant labai pažangių naujų gamybos technologijų diegimą, dalyvaujant MVĮ ir startuoliais, ir skatinant juos bendradarbiauti su didelėmis pramonės šakomis. Sėkmės lygį galima būtų padidinti, jei startuolių bendruomenė būtų supažindinta su būsimais pramonės uždaviniais. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Finansiniai klausimai

| 6.1. | Siūlomą 100 mlrd. EUR biudžetą 2021–2027 m. sudarys 94,1 mlrd. EUR Europos horizontas biudžetas, 3,5 mlrd. EUR „InvestEU“ fondui ir 2,4 mlrd. EUR Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programai. Euratomo programa, kuri finansuoja branduolinės saugos ir branduolinio saugumo, taip pat radiacinės saugos mokslinius tyrimus ir mokymus, daugiau dėmesio skirs kitoms nei elektros energijos gamybos reikmėms, pavyzdžiui sveikatos priežiūros ir medicininei įrangai ir taip pat rems branduolinės srities tyrėjų judumą pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Preliminariame programos „Europos horizontas“ biudžeto paskirstyme atkreipiamas dėmesys į labai išaugusį (apie 20 %) EMTT biudžetą ir programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (apie 10 %) biudžetą, palyginti su programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.). EESRK visiškai pritaria šiam padidėjimui ir tam, kad didžiąją EMTT finansinių išteklių dalį reikėtų skirti pradedantiesiems mokslo darbuotojams jų produktyviausio ir kūrybiškiausio veiklos etapo metu (dotacijoms pradedantiems (5) ir sutvirtinimo dotacijos (6)). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Programoje „Europos horizontas“ didžiausias biudžeto padidėjimas numatytas Europos inovacijų tarybai – jai skiriama iš viso 13,5 mlrd. EUR. Veiklos srityje „Pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas“ didžiausias biudžeto padidinimas numatytas veiksmų grupei „Gamtos ištekliai ir aplinka“ – jai iš viso skiriant 10 mlrd. EUR. Kompleksinei veiklos sričiai „Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimas“ taip pat numatytas esminis biudžeto padidinimas – jai skiriama iš viso 2,1 mlrd. EUR. EESRK mano, kad šie biudžeto pokyčiai yra sveikintini ir sustiprins Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvę bei sukurs daugiašalę mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą visuose Europos regionuose. |
| --- | --- |

6.3.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. OL C 34, 2017 2 2, p. 66 ir Informacinis pranešimas. Programa „Horizontas 2020“ (vertinimas).

1

(2)  OL C 197, 2018 6 8, p. 10.

2

(3)  OL C 34, 2017 2 2, p. 66.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/publications/horizon-europe-impact-assessment-swd-2018-307_en.

4

(5)  Skiriamos bet kokios tautybės 2–7 metų patirtį po mokslų daktaro laipsnio įgijimo turintiems moksliniams darbuotojams, turintiems perspektyvios mokslinio darbo patirties ir teikiantiems aukštos kokybės mokslinių tyrimų pasiūlymus (https://erc.europa.eu/funding/starting-grants).

5

(6)  Skiriamos bet kokios tautybės 7–12 metų patirtį po mokslų daktaro laipsnio įgijimo turintiems moksliniams darbuotojams, turintiems perspektyvios mokslinio darbo patirties ir teikiantiems aukštos kokybės mokslinių tyrimų pasiūlymus. (https://erc.europa.eu/funding/consolidator-grants).

6

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/40

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrosios rinkos, įmonių, įskaitant mažas ir vidutinio dydžio įmones, konkurencingumo ir Europos statistikos programos, kuriuo panaikinami reglamentai (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, (ES) Nr. 258/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 2017/826

(COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD))

(2019/C 62/06)

| Pranešėjas | Oliver RÖPKE |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Violeta JELIĆ |

Pranešėjas

Oliver RÖPKE

Bendrapranešėjė

Violeta JELIĆ

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 14
  Taryba, 2018 6 26 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 1 dalis, 169 straipsnio 3 dalis, 43 straipsnio 2 dalis ir 173 straipsnio 3 dalis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 187 / 4 / 2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Taryba, 2018 6 26

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 1 dalis, 169 straipsnio 3 dalis, 43 straipsnio 2 dalis ir 173 straipsnio 3 dalis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

187 / 4 / 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Bendroji rinka yra esminis ekonomikos augimo ir konkurencingumo pagrindas. Ji svariai prisideda prie darbo vietų kūrimo ir suteikia vartotojams platų prekių ir paslaugų pasirinkimą, ir taip pat gali būti pagrindu kurti gerovę Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK iš esmės palankiai vertina penkių ankstesnių programų (bei Europos statistikos programos, kuri tačiau apima kur kas daugiau nei vidaus rinką) ir biudžeto išlaidų kategorijų sujungimą į vieną bendrosios rinkos programą sinergijai sukurti ir sąnaudų efektyvumui padidinti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK sutinka su Komisija, kad reikia panaikinti esamas kliūtis ir spartinti Sąjungos teisės aktų rengimą, įgyvendinimą ir vykdymą vidaus rinkoje. Tai visų pirma pasakytina apie prekių ir paslaugų vidaus rinkos, viešųjų pirkimų, rinkos priežiūros, įmonių teisės, sutartinės bei su sutartimis nesusijusios teisės, kovos su pinigų plovimu, laisvo kapitalo judėjimo, finansinių paslaugų ir konkurencijos sritis, įskaitant valdymo priemonių kūrimą. EESRK ragina sukurti teisingą ir visapusišką vidaus rinką, kurioje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip laikomasi darbo, vartotojų ir aplinkos apsaugos standartų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tačiau kalbant apie maisto grandinę, dėl programos glaudaus ryšio su žemės ūkio politika EESRK ragina Komisiją užtikrinti finansavimą 3 kategorijai – „gamtos ištekliai ir aplinka“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą skirti 25 % turimų lėšų Paryžiaus susitarimo tikslams klimato kaitos srityje įgyvendinti, tačiau norėtų išsamesnės informacijos apie tai, kokios išlaidos yra laikomos susijusiomis su klimatu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pažymi, kad darbo apimtis nuolat didėja vartotojų apsaugos politikos srityje, taip pat ir dėl skaitmeninės transformacijos. Todėl EESRK primygtinai ragina Komisiją toliau plėtoti bendradarbiavimą su vartotojų tinklais ir organizacijomis ir skirti atitinkamai didesnį finansavimą vartotojų apsaugai. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos teigimu, naujoje bendrosios rinkos programoje nustatytas prioritetų finansavimas siekia apie 3,9 mlrd. EUR, t. y. maždaug tokio paties dydžio, kaip ir dabartiniu 2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu, tačiau yra susirūpinęs, kad po derybų dėl ES finansinės programos jis galbūt bus apkarpytas ir todėl jos biudžetas gali būti mažesnis negu praeityje. Tačiau EESRK palankiai vertina tai, kad COSME kontekste pagal programą „Invest ES“ yra galimybė pasinaudoti papildomais 2 mlrd. EUR ir kad įmanoma derinti finansavimą iš kitų programų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pagal Europos statistikos programą rengiami statistikos duomenys turi didelę Europos pridėtinę vertę ir sudaro vieną iš Europos Sąjungos politikos pagrindų, įskaitant, visų pirma, bendrosios rinkos politiką. Todėl EESRK pritaria Komisijai, kad dabartinei Europos statistikos programai ir pagal naująją bendrosios rinkos programą toliau turėtų būti skiriami reikalingi ištekliai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK ragina atitinkamai įtraukti Europos socialinius partnerius į visus naujos bendrosios rinkos programos etapus. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bendrosios pastabos dėl naujos bendrosios rinkos programos

| 2.1. | EESRK jau ne kartą pabrėžė, kad bendroji rinka yra kertinis Europos integracijos proceso aspektas ir juo ženkliai prisidedama prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Be to, bendroji rinka taip pat gali prisidėti prie gerovės (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Savo nuomonėje dėl Daugiametės finansinės programos po 2020 m. (2) EESRK jau kritiškai pastebėjo, kad kitu finansavimo laikotarpiu numatyta dar mažiau lėšų Europos Sąjungos tikslų įgyvendinimui nei dabartiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pagal ES daugiametę finansinę programą Komitetas siūlo konsoliduoti įvairias programas ir biudžeto išlaidų kategorijas, susijusias su įmonių konkurencingumu (įskaitant MVĮ), vartotojų apsauga, finansinių paslaugų klientais ir galutiniais naudotojais, finansinių paslaugų politikos formavimu, su maisto grandine, ir Europos statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida. EESRK iš esmės pritaria šiam pasiūlymui, nes jis gali padėti pasiekti sinergiją ir padidinti remiamų projektų finansavimo efektyvumą. Be to, programa užtikrina lankstesnę finansinę sistemą, kuri palengvins paramos gavėjams įgyvendinti projektus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atskirų programų, kurios dabar bus įtrauktos į naują bendrosios rinkos programą, vertinimas taip pat parodo didelę šių įvairių iniciatyvų Europos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Reikėtų pažymėti, kad bendroji rinka vis dar susiduria su kliūtimis. Todėl svarbu stebėti pokyčius šioje srityje, įvertinti likusias kliūtis ir parengti veiksmų planą, skirtą bendrajai rinkai veikti sklandžiai visų labui. EESRK sutinka su Komisija, kad naujoji programa gali padėti pagerinti bendrosios rinkos veikimą parengiant ir įgyvendinant ES teisės aktus ir užtikrinant jų vykdymą. ES veiksmais turi būti sukurta paprasta, aiški, stabili ir prognozuojama reguliavimo sistema įmonėms, darbuotojams ir piliečiams. EESRK ragina sukurti teisingą ir visapusišką vidaus rinką, kurioje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kaip laikomasi darbo, vartotojų ir aplinkos apsaugos standartų. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK ypač palankiai vertina galimybę finansuoti veiksmus ir projektus bendrai pagal keletą ES programų, pvz., pagal programą „InvestEU“, „Europos horizontas“ ir iš Europos socialinio fondo. Tai galėtų sukurti sinergiją ir sudaryti palankesnes sąlygas finansuoti projektus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad tolesnis ES mokesčių politikos plėtojimas yra labai svarbus siekiant skatinti veiksmingą, konkurencingą ir sąžiningesnę bendrąją rinką (3). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Programos tikslai

| 3.1. | Mažos ir vidutinės įmonės atlieka vieną svarbiausių vaidmenų Europos ekonomikoje. 99 % ES įmonių yra MVĮ, ir jose dirba du trečdaliai darbuotojų. Todėl, EESRK nuomone, labai svarbu, kad Europos Sąjunga remtų MVĮ siekiant didinti jų konkurencingumą. EESRK norėtų pažymėti paramos priemonių svarbą profesinėms ir verslo paslaugoms kaip Europos MVĮ konkurencingumą skatinančiam veiksniui: jos labai svarbios daugeliui kitų sektorių ir Europos ekonomikos pridėtinių paslaugų teikimui. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į teigiamą COSME programos įgyvendinimo patirtį, kuri buvo labai naudinga MVĮ, nes parama buvo orientuota į jų poreikius tokiose srityse kaip turizmas, tekstilės pramonė ir kiti sektoriai, ir taip svariai prisidėjo prie ekonomikos augimo ir naujų darbo vietų kūrimo. Todėl reikėtų tęsti paramos teikimą pagal programą COSME ir ja pasinaudoti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pastaraisiais metais ypač MVĮ susiduria su sunkumais gauti finansavimą. Dėl kreditingumo stokos mažosioms ir vidutinėms įmonėms neįmanoma daryti reikiamų investicijų į ateitį orientuotose srityse, pavyzdžiui, į skaitmeninimą, globalizaciją ir inovacijas. Tai daro neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, ir netgi gali kelti grėsmę įmonių egzistavimui. Todėl EESRK palankiai vertina papildomą refinansavimo galimybę pasinaudojant skolos ir nuosavo kapitalo priemonėmis pagal naują programos „InvestEU“ fondą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Be to, reikalinga pajėgumų didinimo parama socialiniams partneriams, viešojo administravimo institucijoms ir kitiems naudos gavėjams siekiant suteikti jiems galimybę dalyvauti ES programose. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Parama jauniems verslininkams ir inovatyviems produktams ir paslaugoms bus viena pagrindinių bendrosios rinkos programos elementų. EESRK nuomone, klasterių kūrimo iniciatyvų naudojimas naujiems verslo modeliams, pažangiosioms technologijoms, mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir efektyviu išteklių naudojimu pagrįstiems sprendimams ir kitoms tokioms sritims kaip tarptautinės veiklos iniciatyvos, darbuotojų paieška ir jų įgūdžių tobulinimas, remti yra deramas požiūris; Komitetas remia Europos klasterių bendradarbiavimo platformos darbą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Daugelyje ekonomikos sektorių, skaitmeninių sprendimų naudojimas jau yra savaime suprantamas dalykas. Kad MVĮ išliktų sėkmingos ir konkurencingos turi būti laiku investuojama į atitinkamą skaitmeninę infrastruktūrą. Todėl EESRK pritaria pasiūlymui remti MVĮ investuojant į skaitmeninius projektus. Šie projektai turėtų būti parengti taip, kad būtų naudingi tiek verslo sektoriui, tiek visai pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pasisako už tai, kad ir toliau būtų remiami „Jūsų Europa“, SOLVIT ir „Jūsų Europos patarėjas“ skaitmeniniai portalai, vidaus rinkos informacinė sistema ir bendrosios rinkos rezultatų suvestinė, ir skatinama kurti ir plėsti papildomas viešąsias skaitmenines paslaugas, bendradarbiauti su vietos valdžia atskirose valstybėse narėse ir tarp valstybių narių skaitmeninėje srityje, be kita ko, pasitelkiant programą „Skaitmeninė „Europa“. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Todėl EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą skirti 25 % turimų lėšų Paryžiaus susitarimo tikslams klimato kaitos srityje įgyvendinti, tačiau norėtų išsamesnės informacijos apie tai, kokios išlaidos yra laikomos susijusiomis su klimatu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Bendrosios rinkos programos tikslas yra remti vartotojų interesus ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad apskritai vartotojų apsaugos politikai tenka atremti vis daugiau iššūkių, iš dalies dėl internetinės prekybos prekėmis ir paslaugomis ir dėl skaitmeninės transformacijos, bet iš dalies ir dėl netinkamų dereguliavimo mažinimo priemonių, kaip antai, įstatymiškai privalomų kokybės užtikrinimo priemonių arba sąlygų, kuriomis reglamentuojama galimybė užsiimti profesine veikla panaikinimo. Todėl naujoji programa turi užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama tinkama informacija ir parama jų kaip vartotojų veiklai. Kartu būtina užtikrinti tinkamą paramą įmonėms ir jų informavimą apie vartotojų apsaugos teisės aktus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | 2008 m. prasidėjusi finansų ir ekonomikos krizė parodė, kad itin svarbu suteikti vartotojams išsamius patarimus ir informaciją apie finansines paslaugas, įskaitant konsultavimą skolos grąžinimo klausimais. Be to, pilietinė visuomenė turėtų kur kas aktyviau dalyvauti politikos formavime šioje srityje, visų pirma skatinant organizacijas, kurios remia vartotojų interesus ginančią politiką finansinių paslaugų srityje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Rinkos ir vartotojų informavimas ir galimybė naudotis teisinėmis teisių gynimo priemonėmis turėtų būti užtikrinta remiant vartotojų apsaugos organizacijas ir atsakingas vykdymo užtikrinimo institucijas. Vis dėlto EESRK atkreipia dėmesį, kad dokumentų rinkinys „Naujos galimybės vartotojams“ neatitinką teisėtų vartotojų lūkesčių, kaip EESRK nurodė savo neseniai parengtoje nuomonėje dėl šio Komisijos pasiūlymo. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Vartotojų apsauga Europos Sąjungos lygmeniu yra stipriai remiama, visų pirma pasitelkiant Europos vartotojų centrų tinklą ir Europos vartotojų organizacijų asociaciją (BEUC). Pastaraisiais metais tinklui pavyko pasiekti milijonus vartotojų ir nuolat juos informuoti, taip pat atsakyti į kelis šimtus tūkstančių vartotojų užklausų. BEUC aktyviai atstovauja vartotojų interesams visose atitinkamose ES politikos srityse. Parama tinklui ir BEUC sukūrė didelę Europos pridėtinę vertę. Todėl, EESRK pritaria tam, kad būtų tęsiamas ir toliau plėtojamas šis sėkmingas bendradarbiavimas su Europos vartotojų centrų tinklu ir Europos vartotojų organizacijų asociacija. Komitetas taip pat palankiai vertina planuojamą bendradarbiavimą su nacionalinėmis vartotojų organizacijomis. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Siekiant geriau atstovauti vartotojų interesams finansinių paslaugų srityje, finansavimas buvo skiriamas dviem ne pelno asociacijoms – „Finance Watch“ ir „Better Finance“ – pirma kaip bandomojo projekto dalis, o vėliau kaip parengiamoji priemonė. Reglamentas (ES) 2017/826 dėl gebėjimų stiprinimo šioje srityje numato tolesnį šių asociacijų bendrą finansavimą. EESRK ragina Komisiją toliau stiprinti bendradarbiavimą su organizacijomis šioje politikos srityje. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į daugybę atliktinų užduočių, 198,5 mln. EUR. vartotojų interesų apsaugai skirtas biudžetas yra labai suvaržytas. EESRK ragina Europos Parlamentą ir Tarybą atitinkamai padidinti turimą biudžetą. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Duomenys ir statistika yra pagrindas, kuriuo remiantis priimami sprendimai daugelyje sričių, įskaitant socialinę, ekonominę, regionų, aplinkos ir žemės ūkio politiką. Todėl pagal Europos statistikos programą rengiami statistikos duomenys turi didelę Europos pridėtinę vertę ir sudaro vieną iš Europos Sąjungos politikos pagrindų, įskaitant, visų pirma, bendrosios rinkos politiką. Todėl EESRK pritaria Komisijai, kad dabartinei Europos statistikos programai ir pagal naująją bendrosios rinkos programą toliau turėtų būti skiriami reikalingi ištekliai, ypač atsižvelgiant į poreikį modernizuoti statistikos rengimo procesus ir į tai, kad didėja statistikos duomenų poreikis. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK pasisako už tai, kad standartai būtų kuriami greitai ir laiku, bendradarbiaujant su MVĮ, darbuotojų, vartotojų ir aplinkos apsaugos grupių atstovais. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Maisto tiekimo grandinės programa remia priemones, skirtas užtikrinti aukšto lygio žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos apsaugą, taip pat pagerinti Europos maisto ir pašarų gamybos tvarumą ir patobulinti standartų kokybę. Gyvūnų ligų ir kenkėjų poveikis turi būti kiek įmanoma sumažintas taikant ES remiamas prevencines programas. Aplinkos apsaugos lygis ir biologinė įvairovė taip pat turėtų būti remiami. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Didelė veiklos pagal maisto produktų tiekimo grandinės programą dalis patenka į žemės ūkio politikos ir aplinkos politikos sritis. Todėl EESRK ragina Komisiją užtikrinti toms maisto tiekimo grandinės veiklos sritims finansavimą pagal 3 kategoriją „gamtos ištekliai ir aplinka“. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Biudžetas

| 4.1. | Bendrosios rinkos programai 2021–2027 m. laikotarpiui Komisija siūlo 4,089 mlrd. EUR biudžetą. Jis skirtas tokiems tikslams:






  — | apie 438 mln. EUR vidaus rinkos tikslui, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

apie 438 mln. EUR vidaus rinkos tikslui,

| — | 1 mlrd. EUR MVĮ programai COSME, |
| --- | --- |

—

1 mlrd. EUR MVĮ programai COSME,

| — | 198,5 mln. EUR vartotojams, |
| --- | --- |

—

198,5 mln. EUR vartotojams,

| — | 220,5 mln. EUR standartizacijai, |
| --- | --- |

—

220,5 mln. EUR standartizacijai,

| — | 552 mln. EUR statistikai, |
| --- | --- |

—

552 mln. EUR statistikai,

| — | 1,68 mlrd. EUR maisto grandinei. |
| --- | --- |

—

1,68 mlrd. EUR maisto grandinei.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, kiek tai susiję su šių finansinių paketų palyginimu su dabartiniu 2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu, „Brexit“ ir atskirų programų įtraukimas į bendrosios rinkos programą reiškia, kad dėl einamojo biudžeto galima daryti tik ribotas išvadas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, Europos Komisijos nuomone, bendrosios rinkos programai skirtas finansavimas yra panašus į finansavimą dabartiniu finansiniu laikotarpiu (apie 3,9 mlrd. EUR), tačiau yra susirūpinęs, kad po derybų šis finansavimas gali būti apkarpytas, ir todėl turimi ištekliai gali sumažėti, palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad daugiau kaip 41 % viso biudžeto, t. y. 1,68 mlrd. EUR, skirti maisto grandinei, todėl ji yra geriausiai finansuojamas bendrosios rinkos programos punktas, o vartotojų politikos projektams bus skirta mažiau nei 5 %. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tačiau palankiai vertina tai, kad be 1 mlrd. EUR, skirtų COSME programai, dar 2 mlrd. EUR bus skiriami pagal programos „InvestEU“ MVĮ komponentą (4). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK ragina reikšmingai padidinti bendrosios rinkos programos vartotojų politikos elementui skirtą finansavimą, kadangi vartotojų apsaugos politika teks atremti vis didesnius vartotojų apsaugos iššūkius jau vien dėl to, kad vis didesnę svarbą įgauna tarpvalstybinė e. prekyba ir internetinės paslaugos. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kalbant apie maisto grandinę, EESRK ragina skirti finansavimą pagal 3 kategoriją „gamtos ištekliai ir aplinka“ toms priemonėms, kurioms netaikoma rinkos priežiūra. Tai apima, pavyzdžiui, kovos su gyvūnų ligomis ir augalų kenkėjais bei gyvūnų gerovės priemones. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK palankiai vertina galimybę projektų finansavimą derinti su finansavimu iš kitų programų, pvz., Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo „Plus“ arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Be to, parama MVĮ bei startuoliams ir įmonių konkurencingumui bei augimui stiprinti, tinkamumas paramai gauti pagal bendrosios rinkos programos 3 straipsnį taip pat turėtų būti išplėstas ir apimti priemones, kurios leistų visuomenei, vartotojams, galutiniams vartotojoms, profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės bei verslo atstovams aktyviai dalyvauti politiniuose debatuose, politikos formavime ir sprendimų priėmime, įskaitant paramą nacionalinių ir ES lygmens atstovaujančių organizacijų veiklai. |
| --- | --- |

4.9.

Briuselis, 2018 m. spalio 17 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 125, 2017 4 21, p. 1.

1

(2)  ECO/460 – Nuomonė Daugiametė finansinė programa po 2020 m. (priimta rugsėjo mėn. plenarinėje sesijoje).

2

Daugiametė finansinė programa po 2020 m.

(3)  OL C 125, 2017 4 21, p. 1.

3

(4)  COM(2018) 439 final.

4

final

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/45

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo muitinių klausimais programos „Muitinė“

(COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD))

(2019/C 62/07)

| Pranešėja | Laure BATUT |
| --- | --- |

Pranešėja

Laure BATUT

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 14
  ES Taryba, 2018 6 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114, 33 ir 207 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 191/3/5 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 14

ES Taryba, 2018 6 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114, 33 ir 207 straipsniai

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

191/3/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

EESRK teigiamai vertina tai, kad pripažįstama muitinės vaidmens vidaus rinkoje svarba ir kad pasiūlymu siekiama remti muitų sąjungą ir muitines joms suteikiant naują finansinę priemonę, skirtą padėti įgyvendinti muitų politiką, siekiant užtikrinti vienodą taisyklių taikymą. EESRK mano, kad politiniu požiūriu Europos muitinės, kurios jau taiko bendrą teisės kodeksą, ilgainiui turėtų pradėti veikti kaip vienas subjektas.

1.1.   Dėl programos „Muitinė“ biudžeto ir įgyvendinimo

| 1.1.1. | EESRK mano, kad programai „Muitinė“ septyneriems metams numatytos 950 mln. EUR sumos, t. y. po 5,02 mln. EUR per metus vienai šaliai (27 valstybių narių ES), gali nepakakti atsižvelgiant į pasiūlyme nustatytų tikslų mastą ir su žmonėmis, tinklais, technologijomis ir įranga susijusius uždavinius; kadangi našta teks valstybėms jų atsakomybės srityse, Komitetas rekomenduoja Komisijai sudaryti sąlygas nacionalinėms muitinėms visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti programą ir užtikrinti minimą programų sinergiją; jis pageidauja, kad Komisija užtikrintų daugiametės finansinės programos (DFP) biudžeto prioritetų lankstumą. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | EESRK pripažįsta, kad sunku daryti skaičiais išreikštas prielaidas dėl su „Brexit’u“ susijusių išlaidų, kurios gali būti labai didelės; jis rekomenduoja nagrinėjamą tekstą tikslinti laipsniškai, neapsunkinant 27 valstybių narių vidaus rinkos kūrimo ir atsižvelgiant į esminį poreikį turėti gerai parengtų muitinės darbuotojų ir bendrų muitinės priemonių bei procedūrų, kuriomis būtų galima konkuruoti su tokiomis šalimis kaip JAV ir Kinija. |
| --- | --- |

1.1.2.

1.2.   Dėl IT vaidmens programoje

Atsižvelgdamas į tai, kad IT sudaro didžiąją dalį tikėtinos programos pridėtinės vertės, ir į poreikį užtikrinti sklandų muitinės IT strategijos plėtojimą (1), EESRK palankiai vertina priemonių, skirtų finansuoti ir palengvinti transeuropinių muitinės IT sistemų plėtrą ir priežiūrą, integravimą, visų pirma IT planavimo priemonių įtraukimą, ypač jei jos padeda mažinti valstybių narių skirtumus.

| 1.2.1. | Dėl technologinių inovacijų EESRK rekomenduoja, kad programa būtų įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas technologinių inovacijų diegimas vienu metu visose dalyvaujančiose valstybėse. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Skaitmeninio bendradarbiavimo srityje, siekiant kuo geresnio rezultato, EESRK rekomenduoja raginti valstybes nares imtis veiksmų siekiant sumažinti praktikos ir įgūdžių skirtumus bei sustiprinti bendrą norą kovoti su sukčiavimu. |
| --- | --- |

1.2.2.

1.3.   Dėl gebėjimų stiprinimo

EESRK mano, kad administracinių įstaigų darbuotojų gebėjimų stiprinimas ir mokymas muitų srityje yra itin svarbūs tinkamam ES muitinių bendradarbiavimui. Jis rekomenduoja visapusiškai išnaudoti programą, kad būtų galima tęsti pradėtus pokyčius (2), kuriuos, praėjus keletui metų po programos „Matthaeus“ įgyvendinimo, būtų galima pratęsti muitinėms skirta programa „Erasmus“ (laikini visų kategorijų muitinės pareigūnų mainai).

| 1.3.1. | EESRK rekomenduoja muitinėms suteikti „įgaliotųjų institucijų“ statusą, kad jos galėtų naudotis sąveikiosiomis asmenų kontrolės prie sienų sistemomis (3). |
| --- | --- |

1.3.1.

1.4.   Dėl pagrindinių teisių

EESRK rekomenduoja, kad programa padėtų jos taikymo srityje sustiprinti pagrindinių teisių laikymąsi ir duomenų apsaugą.

1.5.   Dėl rodiklių

EESRK rekomenduoja padėti dalyvaujančioms valstybėms tinkamai vykdyti jų pareigas pranešti apie programos įgyvendinimą pagal siūlomus rodiklius, kadangi dėl valstybių biudžetų suvaržymų nacionalinės administravimo institucijos ne visada turės pakankamai laiko ir (arba) darbuotojų. EESRK siūlo bent pirmuosius penkerius metus tarpusavyje lyginti visas valstybes nares.

1.6.   Dėl valdymo

EESRK palankiai vertina atvirą valstybių narių, Komisijos ir suinteresuotųjų subjektų dialogą programos įgyvendinimo klausimais. Jis pageidauja, kad atnaujinta Europos Vadovų Tarybos parama programai ilgainiui suteiktų matomumo ir kad būtų sudarytos palankios sąlygos visapusiškai jos sėkmei, įskaitant mokesčių suderinimą tarp valstybių narių, visų mokymuose dalyvaujančių šalių įsipareigojimą ir jų norą investuoti į bendradarbiavimą, kovoti su sukčiavimu ir vykdyti sąžiningą prekybą.

2.   Įžanga

| 2.1. | Europos Komisijos siūlomoje DFP programai „Muitinė“ keliamas tikslas paremti muitinių bendradarbiavimą ir apginti Sąjungos ekonominius bei finansinius interesus. Praėjus 50 metų, muitų sąjunga turi Europos lygmeniu suderintą teisės aktų sistemą. Tačiau reikia įdėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad valstybių narių muitinės savo užduotis vykdytų vienodai ir lygiaverčiai. Bendra Sąjungos muitų teritorija ir bendras išorės tarifas egzistuoja, valstybėms narėms draudžiama tarpusavyje taikyti muitus ir lygiaverčio poveikio mokėjimus. Tačiau skirtumų vis dar yra, todėl vyksta nesąžiningai konkurencijai prilygstanti palankiausių muitinių paieška ieškant taisyklių taikymo spragų, o tai, kaip ir muitinės sankcijos, priskiriama nacionalinių įstatymų taikymo sričiai. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vienodą įgyvendinimą užtikrinti dar sudėtingiau todėl, kad muitinės vaidmuo yra daugialypis. Muitinei reikalinga nacionalinių, ES ir tarptautinių prekybos teisės aktų ir judėjimo laisvės politinė pusiausvyra. Muitinė domisi prekėmis: teisėtomis, kurių judėjimą ji turi skatinti, neteisėtomis, kurias ji turi perimti, pavojingomis, kurias ji turi sulaikyti. Tam tikrose valstybėse narėse muitinė pateikia išorės prekybos statistiką. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Be to, muitinė užtikrina daugelio ne muitų srities teisės aktų laikymąsi:







  a) | ji saugo gyventojus nuo terorizmo grėsmių, pavojaus aplinkai ir sveikatai, šaunamųjų ginklų ir narkotikų, kontroliuoja valiutų judėjimą, intelektinės nuosavybės teises, visuomenės saugumą ir sveikatą, produktų saugą, laukinių rūšių ir aplinkos apsaugą ir t. t. Jos vaidmuo visais saugumo klausimais tampa vis svarbesnis; |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

ji saugo gyventojus nuo terorizmo grėsmių, pavojaus aplinkai ir sveikatai, šaunamųjų ginklų ir narkotikų, kontroliuoja valiutų judėjimą, intelektinės nuosavybės teises, visuomenės saugumą ir sveikatą, produktų saugą, laukinių rūšių ir aplinkos apsaugą ir t. t. Jos vaidmuo visais saugumo klausimais tampa vis svarbesnis;

| b) | be to, itin svarbus yra muitinės vaidmuo užtikrinant tiekimo grandinės vientisumą. Kitų DFP finansinių programų ir programos „Muitinė“ sinergija vyks daugeliu aspektų. |
| --- | --- |

b)

be to, itin svarbus yra muitinės vaidmuo užtikrinant tiekimo grandinės vientisumą. Kitų DFP finansinių programų ir programos „Muitinė“ sinergija vyks daugeliu aspektų.

| 2.4. | Muitinė jau naudoja skaitmeninius prietaisus ir technologijas, kurie sutrumpino tikrinimo laiką ir sumažino viešąsias išlaidas, nors tiek pasaulinės prekybos, tiek tarptautinio nusikalstamumo mastas auga. Vyriausybėms ir Sąjungai tai labai svarbi priemonė. Ją galima pasitelkti visoje ES teritorijoje siekiant apsaugoti ES finansinius interesus (pvz., taikant muito mokesčius JAV) arba piliečius (pvz., nuo galvos smegenų kempinligės). Ją sustiprins Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos (4). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Siūlomo reglamento santrauka

| 3.1. | 2021–2027 m. laikotarpiu (5) Europos Komisija savo bendrą biudžeto projektą orientavo į 27 valstybių narių Sąjungos politinius tikslus. Į šiuos tikslus įtraukta naująja programa „Muitinė“ efektyviau ir plačiau tęsiama programa „Muitinė 2020“ ir siekiama padėti įgyvendinti Sąjungos muitinės kodeksą (SMK) (6) ir muitų politiką. Šiuo tikslu pirmenybė teikiama struktūriniam bendradarbiavimui metodikos ir biudžeto klausimais, taip pat tvirtesniam operatyviniam valstybių narių ir kitų dalyvaujančių šalių, įskaitant šalis kandidates ir stojančiąsias šalis, bendradarbiavimui. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Muitinės deklaracijų skaičius auga (2016 m. jų pateikta apie 310 mln., t. y. 10 deklaracijų per sekundę, 98 % jų pateikiama elektroniniu būdu). Sąjungos muitinės kodeksu jau padėtas įgyvendinti projektas, pagal kurį iki 2020–2025 m. turi būti įvykdytas 17 elektroninių sistemų masinis skaitmeninimas. Jomis siekiama padidinti Europos įmonių konkurencingumą. Komisija mano, kad jomis programai „Muitinė“ bus suteikta didžiausia pridėtinė vertė. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atliekant poveikio įvertinimą buvo nustatyta, kad reikia tobulinti ES muitinių darbuotojų įgūdžius ir geriau koordinuoti jų darbą bei nustatyti supaprastintus rodiklius administracinei naštai sumažinti. Pasiūlyme nurodyta, kad turi būti stiprinami veiksmai tiek veiklos požiūriu, vykdant valstybinių narių struktūrinį keitimąsi gerąja patirtimi ir operatyvinėmis žiniomis, tiek pasitelkiant plataus spektro IT infrastruktūrą ir sistemas, siekiant visas muitinės procedūras atlikti internetu (7). Projektai bus įgyvendinami kelerius metus, žinoma, užtikrinant sinergiją su programa „Fiscalis“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija vykdys tarptautinius įsipareigojimus, kuriuos ES prisiėmė PPO, o valstybių narių muitinės, kad atitiktų jos komunikate dėl valdymo paskelbtą politinę žinią (8), turėtų veikti taip, lyg būtų vienas subjektas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Atsižvelgdama į ekonomiją dėl „Brexit’o“, reformų ir griežto taupymo bei į naujus įnašus, kurių bus prašoma iš valstybių narių, Komisija siūlo 2021–2027 m. bendrą Sąjungos daugiametę finansinę programą, kuriai bus skirta 1 279 mlrd. EUR, t. y. 1,11 % 27 valstybių narių sukurto turto, iš kurių 950 mln. EUR bus skirta programai „Muitinė“. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Panaudojant įvairius finansavimo būdus, užtikrinant naujovišką skirtingų prioritetų lankstumą valdant bendrą biudžetą, pavyzdžiui, IT srityje, bus galima pasiekti sinergiją. Integruoto sienų valdymo fondo lėšomis nacionalinės muitinės galės pasinaudoti muitinio tikrinimo įrangai tobulinti (tik tinkamos finansuoti įrangos pirkimui, techninei priežiūrai ir modernizavimui), o visi kiti susiję veiksmai, pavyzdžiui, bendradarbiavimo veiksmai siekiant įvertinti įrangos poreikius arba su įsigyta įranga susiję mokymai, bus remiami programos „Muitinė“ lėšomis. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Struktūrinių reformų rėmimo programa padės pagerinti Sąjungos muitinių administracinius gebėjimus. Programa „Muitinė“ padės muitinėms apginti ES finansinius interesus, jos įgyvendinimas taip pat bus remiamas pagal kovos su sukčiavimu programą, kuri pakeis dabartinę programą „Hercule III“ (9) ir kovos su sukčiavimu informacinę sistemą, pagal kurią teikiama tarpusavio pagalba muitinių veiklos srityje. Bus užtikrinta šios programos sinergija su programa „Fiscalis“, Europos prokuratūros veikla ir Teisingumo, teisių ir vertybių fondo Teisingumo programa mokant taikyti ES muitų teisę. |
| --- | --- |

3.5.2.

4.   Bendrosios pastabos

4.1.   Programos „Muitinė“ įgyvendinimas

| 4.1.1. | 2018 m. kovo 24 d. Europos Parlamentas rekomendavo bendrą ES biudžetą padidinti 219 mlrd. EUR. Komisija nori pabrėžti Europos pridėtinę vertę, palyginti su valstybių viešosiomis išlaidomis. Tačiau bendras padidinimas sudaro tik 1,11 % ES sukurto turto (10) (ankstesniu laikotarpiu – 1,13 %). 1993–1999 m. vidurkis buvo 1,25 % EESRK, daug metų kovojantis už ES nuosavų išteklių dalies padidinimą (11), pageidauja, kad muitų politika atspindėtų politinę valią baigti kurti vidaus rinką ir kad nacionalinės muitinės gautų jos įgyvendinimui reikalingą pagalbą. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Jis kelia klausimą, kaip buvo nustatyta 2021–2027 m. laikotarpiui skirta 950 mln. EUR suma (pasiūlymo 4 straipsnio 1 dalis): 137,7 mln. EUR per metus, t. y. 5,02 mln. EUR per metus kiekvienai šaliai (27 valstybių narių ES), nes, esant skirtingiems išsivystymo lygiams, tokia suma atrodo maža. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | Pasiūlyme numatyta veikti rengiant viešuosius pirkimus ir skiriant dotacijas laikantis tiesioginio valdymo principo. Dėl naujojo DFP modelio lankstumo bus galima kurti sinergiją tarp įvairių programų ir įvairių muitinės užduočių, plėtoti muitinių ryšius su kitomis administravimo įstaigomis, kitomis ES veiklos sritimis, pavyzdžiui, Skaitmeninės Europos programa (12), programa „Fiscalis“, Teisingumo programa ir t. t., ir su tuo susijusiais biudžeto skyriais. EESRK mano, kad tai geras principas, tačiau kelia klausimą, kokie tinkamumo kriterijai bus taikomi skiriant prašomą pagalbą pagal kiekvienos programos skyrius, kurie nebus uždari. Jis baiminasi dėl galimo atotrūkio tarp teorijos ir praktikos derinant šiuos finansavimo būdus tais atvejais, kai bus norima tuo pat metu skirtingus veiksmus finansuoti to paties fondo lėšomis, o jo galimybės nebus didesnės. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komisija, atrodo, mano, kad gali susidaryti palanki padėtis valstybių narių ir ES pajamų atžvilgiu, tačiau tai tėra prielaida, kurią bus sudėtinga patikrinti per 7 metus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Pagal pasiūlymą didelė dalis atsakomybės už biudžetą paliekama valstybėms narėms, kurios, atsižvelgdamos į nacionalinius apribojimus, privalės išplėtoti komponentus savo lygmeniu. Tačiau valstybės vis dar susiduria su Europos semestro metu nustatyta griežto taupymo politika ir vėluojančiu ekonomikos augimu, visų pirma euro zonoje. Vis dėlto pasiūlyme numatyta struktūrinio bendradarbiavimo priemonė suteiks valstybėms narėms galimybę bendradarbiauti, visų pirma kuriant kompiuterinių sistemų komponentus. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Konkrečios EESRK pastabos

5.1.   IT sritis

| 5.1.1. | Ji laikoma didžiausia programos pridėtine verte (13). Muitinė veikiausiai yra pagrindinis Sąjungos e. valdžios elementas. Didėjant muitinio tikrinimo ir deklaravimo priemonių įvairovei, reikalingas vis didesnis tarpusavio sujungiamumas ir sąveikumas. Tam visų pirma reikia, kad visose valstybėse narėse būtų sukurta veiksminga muitinių IT infrastruktūra, visur užtikrinant labai didelės spartos plačiajuostį ryšį. Be to, EESRK norėtų, kad 27 valstybių narių muitinėms būtų suteiktas įgaliotųjų institucijų statusas, kad jos galėtų naudotis būsima sąveikiųjų sienų kontrolės sistemų sąranga (14). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Pasiūlymo 7 straipsnio 5 dalyje ir 8 straipsnyje nurodoma, kad projektams Komisijos taikoma finansavimo norma bendradarbiavimo veiksmams gali siekti iki 100 % Kai veiksmas susijęs su Europos elektroninės sistemos plėtojimu ir veikimu, padengiamos tik bendrų komponentų ir koordinavimo išlaidos, o valstybės narės apmoka išlaidas, susijusias su dokumentu joms patikėta atsakomybe. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.1.3.   Inovacijos IT srityje

| 5.1.3.1. | Itin didelio pajėgumo skaitmeniniais tinklais palaikomas visų novatoriškų skaitmeninių paslaugų teikimas. Kad muitinių IT pridėtinė vertė duotų laukiamų rezultatų, visi su muitine susiję privatūs veiklos vykdytojai (įmonės) ir viešieji veiklos vykdytojai (trečiųjų šalių institucijos) turi turėti galimybę gauti geresnio lygio įrangą ir paslaugas. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

| 5.1.3.2. | Jei Muitinės daugiametis strateginis planas dėl elektroninių sistemų (e. muitinė, DSP–M) (15) bus įtrauktas į programą „Muitinė“, visos skaitmeninės inovacijos taps jos dalimi. EESRK norėtų, kad visos valdžios institucijų patvirtintos inovacijos būtų saugiai platinamos visame susietajame Sąjungos muitinių tinkle, kad po patvirtinimo nebūtų prarasta laiko ir nebūtų nukrypta nuo srauto. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

| 5.1.3.3. | Visose srityse būtina užtikrinti duomenų ir tinklų kibernetinį saugumą. Kuo daugiau sąsajų, tuo didesnė rizika. EESRK mano, kad tai pakankamai svarbu, kad būtų numatyta programoje ir tam būtų skirtos lėšos, juo labiau, kad muitinės veikla apima strateginius aspektus. |
| --- | --- |

5.1.3.3.

5.2.   Rodikliai

| 5.2.1. | Komisija akcentuoja, kad programa gali padėti vienodai įgyvendinti muitų srities teisės aktus ir politiką ir siūlo tai įvertinti taikant naujus kokybinius kriterijus. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Komitetas rekomenduoja dalyvaujančioms valstybėms pasinaudojant programoje numatytais mokymais pasirengti šiam įdomiam duomenų kaupimui: tiek jų rinkimui, tiek apdorojimui. Valstybės biudžeto mažinimo laikotarpiu muitinėms gali pritrūkti laiko ir (arba) darbuotojų tokiems tyrimams plėtoti, tuomet galėtų iškilti abejonių dėl jų patikimumo. Vertinimo priemonės jau sukurtos ir programinėje įrangoje gali būti tiesiogiai teikiama informacija apie Europos elektroninių sistemų prieinamumą. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Valdymas

| 5.3.1. | Kad būtų išvengta srautų nukreipimo ir konkurencijos iškraipymo, Komisija siekia koordinuoti veiksmus, skirtus suvienodinti taisyklių taikymą. Ji nori, kad, kaip ir anksčiau, ją suptų komitetai ir ekspertų grupės, ir pabrėžia pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimo svarbą. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Tokį koordinavimą veiklos lygmeniu ilguoju laikotarpiu kartu su nacionalinėmis muitinėmis turi vykdyti specializuoti atstovai. EESRK palankiai vertina atvirą dialogą su dalyvaujančiais subjektais, pavyzdžiui, išorės ekspertais ir valdžios institucijų, visų pirma trečiųjų šalių, atstovais, tarptautinių organizacijų, ekonominės veiklos vykdytojų ir pilietinės visuomenės atstovais; jis pageidautų, kad 1) iki programos „Muitinė“ įgyvendinimo pabaigos Europos Vadovų Taryba ją propaguotų ir parodytų savo susidomėjimą visapusišku jos įgyvendinimu; 2) programoje būtų pateikta išsamios informacijos apie pilietinės visuomenės atstovus ir piliečių galimybes naudotis teisių gynimo priemonėmis siekiant apginti savo teises. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Komitetas mano, kad siekiant sėkmingo suvienodinimo visos valstybės narės ir ES institucijos turėtų žengti viena kryptimi, siekdamos skaidrumo. EESRK palankiai vertintų, jeigu priėmus politinius sprendimus dėl prioritetų būtų išskirti veiksmai, susiję su legalių prekių ir nelegalių prekių muitiniu tikrinimu ir su asmenų kontrole prie sienų (laikantis muitų ir migracijos politikos). |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Reikia paminėti bendro pobūdžio elementus, kurie padėtų užtikrinti programos „Muitinė“ sėkmę, pavyzdžiui, mokesčių suderinimas tarp valstybių narių, visų mokymuose dalyvaujančių šalių įsipareigojimas ir jų noras investuoti į bendradarbiavimą, kovoti su sukčiavimu ir vykdyti sąžiningą prekybą. |
| --- | --- |

5.3.4.

5.4.   Žmogiškųjų išteklių gebėjimų ugdymas

| 5.4.1. | Muitinė veiklos nepradeda nuo nulio, ji turi darbuotojų, įrangos, praktinės patirties. Šis labai svarbus aspektas yra minimas programoje, bet nėra išplėtotas. Kiekvienos šalies administracija turės atitikti reikalavimus, keliamus norint dalyvauti Infrastruktūros ir žinių gilinimo programoje. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Komitetas rekomenduoja rengti visuotinius bendrus ES masto mokymus remiantis Europolo pavyzdžiu. Jie galėtų būti teminiai, skirti sąveikumui, ĮEVV (16) auditui, kovai su sukčiavimu, kibernetiniam saugumui, vidaus saugumui ir pan. Jie galėtų, be Europos Komisijos jau įdiegtų bendrų skaitmeninių modulių, būti papildyti muitinei skirta tęstinio mokymo programa „Erasmus“, kuri suteiktų galimybę vykdyti laikinus visų kategorijų muitinės pareigūnų mainus ir būtų finansuojama pagal programą „Muitinė“. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Komiteto įsitikinimu, siekiant, kad skirtingų kultūrų nacionalinės muitinės sėkmingai bendradarbiautų, ir norint nustatyti gerąją patirtį ir ja keistis, reikalingi darbuotojai, kurie mokėtų pažinti vienas kitą ir dirbti panašiai (17), pasinaudodami skaitmeninėmis priemonėmis, bet ne tik jomis (turėtų administravimo įgūdžių). EESRK mano, kad, nepaisant vis didėjančių techninių reikalavimų, valstybėms ir Sąjungai politiniu požiūriu būtų naudinga išsaugoti muitinės administracijų buvimą vietoje. Jis pageidauja, kad griežto taupymo priemonės, siejamos su programoje apibrėžtais užmojais, netaptų dingstimi mažinti valstybės tarnautojų skaičių ir kad visi turėtų galimybę praturtinti žinias, kad galėtų bendradarbiauti su savo kolegomis iš ES. |
| --- | --- |

5.4.3.

5.5.   Pagrindinių teisių apsauga

| 5.5.1. | Komitetas pabrėžia, kad programa „Muitinė“ gali būti ne tik muitų politikos įgyvendinimo priemonė, bet ir paskata laikytis pagrindinių teisių vykdant suderintus muitinės darbuotojų ir dalyvaujančių trečiųjų šalių atstovų mokymus, todėl svarbu išnaudoti šią galimybę. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas (18) taikomas visoje Sąjungoje. Prekybinės veiklos vykdytojai, įmonės, tarnautojai privalo jo laikytis ir jis turi būti jiems taikomas. Duomenų apsauga tiek civilinėje srityje, tiek pramonėje ir prekyboje gali būti gyvybiškai svarbi ir turi būti sistemiškai užtikrinta tiek nacionalinių, tiek bendrų sistemų vykdant įprastas ir ginčų nagrinėjimo procedūras, taip pat elektroninėje prekyboje ir statistikoje, susijusioje su programos įgyvendinimo pažangos rodikliais. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.2.1. | Sąjungos išorės sienų valdymo bendradarbiaujant su FRONTEX srityje gali pasitaikyti atvejų, kai kyla pavojus žmogaus teisėms. Susijusios muitinės administracijos privalo gerbti tiek tariamų pažeidėjų, tiek savo darbuotojų žmogaus teises. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2018 m. balandžio 11 d. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai, COM(2018) 178 final.

1

(2)  SWD(2017) 34 final.

2

(3)  COM(2017) 793 ir 794 final – 2017/0351 ir 352 (COD).

3

(4)  Reglamentas (ES) 2016/1624.

4

(5)  COM(2018) 322 final.

5

(6)  SMK – Sąjungos muitinės kodeksas, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, taikomas nuo 2016 m. gegužės 1 d., kuriame numatyta galimybė ekonominės veiklos vykdytojui deklaracijas teikti tik vienai Sąjungos muitinės įstaigai (centralizacija), nors prekės gabenamos per įvairias vietas; jame nustatytas tikslas iki 2020 m. gruodžio 31 d. 100 % dematerializuoti muitinės formalumus.

6

(7)  2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 70/2008/EB dėl nepopierinės muitinės.

7

(8)  OL C 434, 2017 12 15, p. 43.

8

(9)  Programa „Hercule III“ (Reglamentas (ES) Nr. 250/2014, 104,9 mln. EUR) siekiama apsaugoti ES finansinius interesus remiant kovos su ES biudžetui žalingais pažeidimais, sukčiavimu ir korupcija veiksmus. Ją valdo Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF).

9

(10)  Bendrosios nacionalinės pajamos.

10

(11)  OL C 74, 2005 3 23, p. 32, 4.5.15 punktas.

11

(12)  COM(2018) 434 final.

12

(13)  SWD(2018) 322 final, poveikio įvertinimas.

13

(14)  COM(2017) 793 final.

14

(15)  Muitinės daugiametis strateginis planas dėl elektroninių sistemų (e. muitinė, DSP–M), Taxud.a.3(2017) 6498377.

15

e. muitinė

(16)  ĮEVV – Įgaliotasis ekonominės veiklos vykdytojas.

16

(17)  Žr. praeityje įgyvendintą programą „Matthaeus“.

17

(18)  Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2012.172.01.0010.01.FRA&toc=OJ:L:2016:119:TOC.

18

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/51

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013, (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES

(COM(2018) 447 final – 2018/0236 (COD))

(2019/C 62/08)

| Pranešėjas | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Raymond HENCKS

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 7 12
  Taryba, 2018 7 13 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 189/3/2 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 7 12

Taryba, 2018 7 13

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

189/3/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos Sąjunga gali didžiuotis dideliais pasiekimais kosmoso srityje. Savo kosmoso programomis ji padeda spręsti tam tikrus didžiuosius pasaulinius uždavinius, visų pirma susijusius su klimato kaita, piliečių saugumo ir kasdienio gyvenimo sąlygų gerinimu, kartu išsaugodama savo suverenitetą ir strateginį savarankiškumą kitų galingų kosmoso srities veikėjų atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK remia papildomas Sąjungos pastangas likti savarankiška galinga kosmoso srities veikėja. Jis palankiai vertina tai, kad Sąjunga skiria jai iškilusius uždavinius atitinkančias lėšų sumas, šiuo atveju – 16 mlrd. eurų „svarbiausią orientacinę sumą“, kuri, EESRK manymu, yra minimalus finansinis paketas. EESRK pakartoja savo reikalavimą kartu su Europos investicijų banku rasti naujų finansavimo galimybių siekiant remti privačių įmonių, MVĮ ir startuolių kosmoso mokslinių tyrimų, projektavimo ir gamybos projektus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vertindamas konkrečius ES kosmoso programos tikslus, EESRK teigiamai vertina tai, kad Sąjunga ne tik nuolat tobulina dvi svarbiausias programos dalis, GALILEO ir „Copernicus“, bet ir suteikia kosmoso stebėjimui ir sekimui daugiau savarankiškumo ir pajėgumų, siekdama apsaugoti kosmoso infrastruktūrą nuo gausybės aplink Žemę skriejančių kosminių šiukšlių keliamų pavojų. Komitetas taip pat palankiai vertina naująją iniciatyvą dėl GOVSATCOM sistemos, kuria užtikrinamas saugaus palydovinio ryšio ES poreikis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vis dėlto EESRK konstatuoja, kad Sąjunga labai menkai informuoja piliečius apie ES veiklos kosmoso srityje teikiamą naudą visuomenei ir ekonomikai. Komitetas siūlo surengti tinkamą kampaniją, kad piliečiai suvoktų ES veiklos kosmoso srityje, kuri tapo neatskiriama jų kasdienio gyvenimo dalimi, teikiamą papildomą naudą: ja skatinamas užimtumas, ekonomikos augimas ir investicijos bei užtikrinamas didesnis jų saugumas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Be to, vis dar tikrai maksimaliai neišnaudojamos galimybės, kurias Europos ekonomikai gali suteikti kosmosas. Žemės stebėjimo programos teikiamos galimybės ir jos metu gaunamas didelis kiekis duomenų vis dar nepakankamai panaudojami. EESRK ragina imtis informavimo ir sąmoningumo didinimo veiksmų, skirtų galimiems naudos gavėjams, ypač jūrų ir žemės ūkio sektoriuose. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tarptautiniu lygmeniu ES kosmoso sektoriui tenka labai aktyviai konkuruoti, turint omenyje tai, kad dėl aktyvėjančio privačiojo sektoriaus veikimo ne Sąjungos rinkose veikla kosmoso srityje tampa vis labiau komercinė. Todėl labai svarbu didinti vidaus rinkos svarbą ir kosmoso sektoriui taikyti Europos pirmenybės principą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Jeigu, turėdama omenyje, kad paleidimo sistemų daugėja ir vyksta arši konkurencija, Europa nori išsaugoti savo kosmoso prieigos savarankiškumą, jai reikia konkurencingų paleidimo sistemų, kurios atitiktų komercinės rinkos ir institucinės rinkos poreikius. EESRK ragina Komisiją išnagrinėti priemones paremti ES mokslinius tyrimus ir paleidimo sistemų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad, turėdama omenyje futuristinį projektą, pagal kurį gamtiniai ištekliai būtų išgaunami už žemės orbitos ribų (angl. space mining), ir tai, kad viena iš ES valstybių narių yra šios srities pionierė, Sąjunga turėtų atidžiau stebėti padėties raidą, kad išsaugotų aiškią Europos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Įžanga

| 2.1. | Nuo XX a. 10-ojo dešimtmečio ES vykdo kosmoso politiką, grindžiamą jos nepriklausomumu nuo kitų galingų kosmoso srities veikėjų, visų pirma plėtoja programas ir prietaikas, skirtas tokiems esminiams pramonės sektoriams kaip ryšiai, saugumas, gelbėjimo tarnybos, laivybos sistemos, informavimas, renginių retransliavimas, klimato kaita, meteorologinės prognozės ir pan. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ES, padedama Europos kosmoso agentūros (EKA), valdo didelį palydovų tinklą ir Gvianoje esantį nuosavą kosmodromą, kuriame įrengtos europinės paleidimo į kosmosą sistemos. EKA valstybės narės (1) savo ruožtu turi nuosavas kosmoso agentūras su savo programomis, mokslinių tyrimų centrus, antžeminius įrenginius ir didelius pramoninius pajėgumus. Paprastai juose gimsta kosmoso iniciatyvos, vėliau įgyvendinamos ES arba EKA lygmeniu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sąjunga visų pirma dalyvauja kuriant, visiškai finansuojant ir įgyvendinant toliau išvardytas kosmoso programas, už kurių gyvendinimą ji prisiima visą atsakomybę, įskaitant saugumo sritį:






  — | GALILEO yra pagrindinė didelio tikslumo palydovinės navigacijos ir padėties nustatymo infrastruktūra, specialiai sukurta civiliniams tikslams ir naudotojams teikiama nemokamai, |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

GALILEO yra pagrindinė didelio tikslumo palydovinės navigacijos ir padėties nustatymo infrastruktūra, specialiai sukurta civiliniams tikslams ir naudotojams teikiama nemokamai,

| — | „Copernicus“ yra Žemės stebėjimo duomenų teikimo programa, aprėpianti šešias sritis: žemės paviršiaus, jūrų aplinkos, atmosferos, klimato kaitos stebėsenos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo, |
| --- | --- |

—

„Copernicus“ yra Žemės stebėjimo duomenų teikimo programa, aprėpianti šešias sritis: žemės paviršiaus, jūrų aplinkos, atmosferos, klimato kaitos stebėsenos, ekstremaliųjų situacijų valdymo ir saugumo,

| — | EGNOS yra paneuropinė 3 palydovų sistema, gerinanti esamų pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų siunčiamų atvirų signalų kokybę ir teikianti tikslesnius geografinės vietos nustatymo duomenis, |
| --- | --- |

—

EGNOS yra paneuropinė 3 palydovų sistema, gerinanti esamų pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų siunčiamų atvirų signalų kokybę ir teikianti tikslesnius geografinės vietos nustatymo duomenis,

| — | SST (angl. space surveillance and tracking) yra kosmoso stebėjimo ir sekimo sistema, kuria stebimi apie 780 000 kosminių šiukšlių, orbitoje besisukančių aplink Žemę, |
| --- | --- |

—

SST (angl. space surveillance and tracking) yra kosmoso stebėjimo ir sekimo sistema, kuria stebimi apie 780 000 kosminių šiukšlių, orbitoje besisukančių aplink Žemę,

| — | GOVSATCOM yra Vyriausybinio palydovinio ryšio (civilinio ir karinio) sistema, pripažinta vienu iš Europos Sąjungos visuotinės Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos elementų. |
| --- | --- |

—

GOVSATCOM yra Vyriausybinio palydovinio ryšio (civilinio ir karinio) sistema, pripažinta vienu iš Europos Sąjungos visuotinės Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijos elementų.

| 2.4. | Šiuo metu Komisija kosmoso infrastruktūros plėtros ir vystymo užduotį yra patikėjusi EKA, kuri yra atsakinga už GALILEO infrastruktūros plėtrą, o Prahoje įsikūrusiai Europos GNSS agentūrai (GSA) pavesta paskatinti GALILEO įsiskverbimą į rinką. EKA taip pat valdo dalį „Copernicus“ vykdomų veiksmų. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ES kosmoso pramonėje dirba daugiau kaip 231 000 asmenų, iš jų 41 333 – kosminių laivų statybos sektoriuje; jos sukuriamą pridėtinę vertę Europos Komisija 2017 m. įvertino 53–62 mlrd. eurų. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Komisijos pasiūlymas

| 3.1. | Siūloma kosmoso programa atitinka pramonės strategiją, kurią Europos Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris pristatė 2017 m. pranešime apie Sąjungos padėtį, ir 2016 m. spalio 26 d. Komisijos komunikatą dėl naujos Europos kosmoso strategijos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Les






  — | Reglamentas (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų GALILEO ir EGNOS įdiegimo ir eksploatavimo, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

Reglamentas (ES) Nr. 1285/2013 dėl Europos palydovinės navigacijos sistemų GALILEO ir EGNOS įdiegimo ir eksploatavimo,

| — | Reglamentas (ES) Nr. 377/2014, kuriuo sudaroma programa „Copernicus“, |
| --- | --- |

—

Reglamentas (ES) Nr. 377/2014, kuriuo sudaroma programa „Copernicus“,

| — | Sprendimas Nr. 541/2014/ES, kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa (SST) ir |
| --- | --- |

—

Sprendimas Nr. 541/2014/ES, kuriuo nustatoma kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programa (SST) ir

| — | Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra
  yra panaikinami ir pakeičiami šioje nuomonėje nagrinėjamu reglamentu, kuriame nustatomos taisyklės, bendrai taikytinos visiems programos komponentams, visų pirma susijusiems su programos biudžeto įnašais ir mechanizmais, finansinėmis nuostatomis, viešaisiais pirkimais, valdymu ir saugumu. Šiame reglamente taip pat nustatomos tam tikros taisyklės, kurios yra bendrai taikytinos visiems programos komponentams. |
| --- | --- |

—

Reglamentas (ES) Nr. 912/2010, kuriuo įsteigiama Europos GNSS agentūra

yra panaikinami ir pakeičiami šioje nuomonėje nagrinėjamu reglamentu, kuriame nustatomos taisyklės, bendrai taikytinos visiems programos komponentams, visų pirma susijusiems su programos biudžeto įnašais ir mechanizmais, finansinėmis nuostatomis, viešaisiais pirkimais, valdymu ir saugumu. Šiame reglamente taip pat nustatomos tam tikros taisyklės, kurios yra bendrai taikytinos visiems programos komponentams.

| 3.3. | Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) agentūra, kuriai pavesta įdiegti naujos kartos palydovinės navigacijos sistemas (GNSS), tampa Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra, kuri privalės padėti įgyvendinti programą, visų pirma jos dalis, susijusias su saugumu, ryšių palaikymo ir skatinimo veikla bei veikla, susijusia su GALILEO ir EGNOS teikiamų paslaugų komercializacija. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Naująja kosmoso programa siekiama:






  — | teikti kokybiškus ir naujausius ir, kai tinkama, saugius kosmoso srities duomenis, informaciją ir paslaugas, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

teikti kokybiškus ir naujausius ir, kai tinkama, saugius kosmoso srities duomenis, informaciją ir paslaugas,

| — | užtikrinti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą, |
| --- | --- |

—

užtikrinti kuo didesnę socialinę ir ekonominę naudą,

| — | didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą, |
| --- | --- |

—

didinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą,

| — | remti Sąjungos, kaip kosmoso sektoriuje pirmaujančios veikėjos, vaidmenį tarptautinėje arenoje. |
| --- | --- |

—

remti Sąjungos, kaip kosmoso sektoriuje pirmaujančios veikėjos, vaidmenį tarptautinėje arenoje.

| 3.5. | Pasiūlyme dėl reglamento nustatyta visa 2021–2027 m. visai Sąjungos veiklai kosmoso srityje, įskaitant mokslinius tyrimus, skirta suma siekia 16 mlrd. EUR (2014–2020 m. laikotarpiui iš viso skirta 12,6 mlrd. EUR) biudžeto lėšų. Ši bendra suma yra orientacinė, apibrėžta 2013 m. gruodžio 2 d. tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės. Ji paskirstyta taip:






  — | GALILEO + EGNOS 9,7 mlrd. EUR, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

GALILEO + EGNOS 9,7 mlrd. EUR,

| — | „Copernicus“5,8 mlrd. EUR, |
| --- | --- |

—

„Copernicus“5,8 mlrd. EUR,

| — | SST/Govsatcom 0,5 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

—

SST/Govsatcom 0,5 mlrd. EUR.

| 3.6. | Naujajame reglamente taip pat aptariamos įvairios naujos suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo ir partnerystės formos bei santykiai su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisija kasmet pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai kosmoso programos įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą veiklos rezultatų rodikliais, kuriuos reikia nustatyti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Be to, bent kas ketverius metus, programa bus vertinama. Įvertinimų išvados kartu su Komisijos pastabomis bus perduotos Europos Parlamentui, Tarybai, EESRK bei Regionų komitetui. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | Pirmiausia reikia pripažinti, kad ES gali didžiuotis, kad laiku išplėtojo savo kosmoso politiką ir šiandien yra nepriklausoma nuo kitų galingų kosmoso srities veikėjų, įskaitant tą, kuri kitados buvo laikoma patikima partnere, bet pastaruoju metu tapo neprognozuojama. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK remia papildomas Sąjungos pastangas išlikti nepriklausoma galinga kosmoso srities veikėja ir apsirūpinti priemonėmis savo techniniams privalumams padidinti. Kosmosas yra sektorius, kuriam reikia didelių finansinių išteklių. Plataus užmojo kosmoso politika neįsivaizduojama be atitinkamo biudžeto. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Todėl galima tik palankiai vertinti reglamento projektą, kuriuo siekiama Sąjungai skirti jos tikslus atitinkančius finansinius išteklius, konkrečiai – 16 mlrd. eurų minimalią „svarbiausią orientacinę sumą“. Todėl Parlamentas ir Taryba, kaip ir Komisija, rengdama biudžeto projektą, įsipareigojo per visą programos įgyvendinimo laikotarpį nuo šios sumos nenukrypti daugiau kaip 10 % (išskyrus atvejus, jeigu susiklostytų išimtinės aplinkybės). Vis dėlto EESRK pakartoja savo reikalavimą kartu su Europos investicijų banku rasti naujų finansavimo galimybių siekiant remti privačių įmonių, MVĮ ir startuolių kosmoso mokslinių tyrimų, projektavimo ir gamybos projektus, pavyzdžiui, nano palydovų, miniatūrinių varymo sistemų, palydovų naudojimo laiko prailginimo, naujų Žemės stebėjimo taikomųjų programų ir t. t. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Be to, kosmoso moksliniai tyrimai ir inovacijos, kuriuos būtina tęsti, jeigu Sąjunga nori išlikti šios srities pažangos lydere, gali būti finansuojami programos „Europos horizontas“ lėšomis, pagal darbo programą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“, kuriai skirtas 13,5 mlrd. eurų biudžetas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tokiomis aplinkybėmis galima tik pritarti tam, kad, Jungtinė Karalystė ketina prašyti po „Brexit’o“ leisti jai ir toliau dalyvauti ES kosmoso programoje. Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad tik 20 iš dabartinių 28 Sąjungos valstybių narių yra ir EKA narės. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vertindamas konkrečius kosmoso programos tikslus, EESRK teigiamai vertina tai, kad naujos prietaikos ir naujos paslaugos yra kuriamos atsižvelgiant į pokyčius, susijusius su autonominiais automobiliais, dronais, robotais ir daiktų internetu (GALILEO), ir žmonijos labui pabrėžia klimato kaitos (pvz., išmetamo antropogeninės kilmės CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio) stebėsenos, žemės naudojimo ir paramos žemės ūkiui, poliarinių zonų stebėjimo, miškų ir vandens valdymo bei smulkių objektų (pvz., laivų) aptikimo svarbą neteisėtos prekybos priežiūros srityje („Copernicus“). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK taip pat remia pasiūlymą suteikti SST didesnį savarankiškumą ir didesnius pajėgumus, siekiant apsaugoti kosmoso infrastruktūrą ir Žemę nuo kosmoso rizikos, taip pat kurti naujas veiklos rūšis, susijusias su kosminių šiukšlių stebėjimu ir ekstremaliais kosmoso meteorologiniais reiškiniais, kuriuos sukelia saulės aktyvumas, asteroidai ir kometos (šalia Žemės skriejantys objektai). Kosminių šiukšlių problema tiesiogiai liečia daugiau kaip 60 valstybių, kurios šiuo metu turi ir naudoja palydovus. Šis kosmoso stebėjimas iš tikrųjų yra esminis uždavinys, turint omenyje pavojų, kad bus apgadinti pagrindiniai infrastruktūros objektai, darantys įtaką piliečių kasdieniam gyvenimui, nes dėl to galimi paslaugų teikimo pertrūkiai, nepatogumai ir su tuo susiję ekonominiai nuostoliai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nauja iniciatyva, susijusi su GOVSATCOM sistema, atitinka ES poreikį palaikyti saugų palydovinį ryšį (sienų kontrolės, jūrų stebėjimo, policijos misijų, civilinės apsaugos, humanitarinės pagalbos, ES išorės veiksmų ir kitose srityse) ir padės padidinti būsimųjų ES saugių telekomunikacijų sistemų bei paslaugų saugumą ir nepriklausomumą, o tam EESRK gali tik pritarti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Taigi Europos Sąjunga gali pasigirti dideliais pasiekimais kosmoso srityje. Vis dėlto EESRK konstatuoja, kad Sąjunga labai menkai informuoja piliečius apie ES veiklos kosmoso srityje teikiamą naudą visuomenei ir ekonomikai. Daug piliečių nesuvokia, kad tuo metu, kai, pavyzdžiui, naudojasi mobiliuoju ar išmaniuoju telefonu, navigacijos sistemomis, žiūri palydovinės televizijos programas, keliauja sausumos, jūrų ir oro keliais ar išsiima pinigų bankomatuose, jie naudojasi kosmoso paslaugomis. Todėl reikia surengti tinkamą informavimo kampaniją, siekiant užtikrinti, kad piliečiai suvoktų, jog ES veikla kosmoso srityje yra būtina jų kasdieniam gyvenimui, skatina užimtumą, ekonomikos augimą bei investicijas ir suteikia pranašumą užtikrinant jų saugumą. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Be to, vis dar tikrai maksimaliai neišnaudojamos galimybės, kurias Europos ekonomikai gali suteikti kosmosas. Žemės stebėjimo programos teikiamos galimybės ir jos metu gaunamas didelis kiekis duomenų vis dar nepakankamai panaudojami. EESRK ragina imtis informavimo ir sąmoningumo didinimo veiksmų, skirtų galimiems naudos gavėjams, ypač jūrų ir žemės ūkio sektoriuose. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Kaip nurodo Komisija, kosmoso sektoriuje kyla tam tikrų sunkumų, susijusių su atitinkamų darbuotojų samdos pajėgumu. EESRK mano, kad kosmoso mokslas turėtų būti įtrauktas į švietimo sistemą ir kad reikia didinti valstybių narių universitetų informuotumą, kad jie galėtų pasiūlyti kosmoso inžinerijos magistro studijas. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Tarptautinėje arenoje ES kosmoso sektoriui teks labai aktyviai konkuruoti, turint omenyje tai, kad, dėl aktyvėjančio privačiojo sektoriaus dalyvavimo su kosmosu susijusi veikla tampa vis labiau komercinė. Stambiausieji ES veiklos vykdytojai didžiąją jos dalį vykdo už Europos ribų. Todėl būtina didinti vidaus rinkos svarbą ir kosmoso sektoriui taikyti Europos pirmenybės principą. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kaip pažymi Komisija, kosmosas priklauso pasaulinei vertės grandinei, kuri smarkiai keičiasi ir plečia įprastines kosmoso sektoriaus ribas. Naujasis kosmoso amžius iš pagrindų keičia kosmoso sektorių ne tik technologiniu, bet ir verslo modelio požiūriu. Todėl labai svarbu, kad Sąjunga aktyviai remtų visą kosmoso sektorių, visų pirma mokslinius tyrimus bei plėtrą ir kosmoso sektoriaus įmones, pradedančiąsias įmones bei įmonių verslo inkubatorius. EESRK apgailestauja, kad nagrinėjamame reglamente Komisija tik pamini, kad kosmoso programa remiamas įmonių bendradarbiavimas kosmoso centrų, kuriuose regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis susiburtų kosmoso ir skaitmeninio sektorių veiklos vykdytojai, forma, nenurodant, kaip šie centrai veiks ir bus finansuojami. |
| --- | --- |

4.13.

Tokiame projekte „Naujasis kosmosas“ galėtų būti plėtojama kosminių išteklių ekonomika (angl. space mining), kurios tikslas – gamtinių išteklių gavyba ir regeneracija už Žemės orbitos ribų. Pavyzdžiui, asteroiduose gali būti nikelio, platinos, geležies ir kobalto. Tarp Marso ir Jupiterio esančią asteroidų grandinę (kurią sudaro daugiau kaip milijonas asteroidų) NASA vertina 700 trilijonais dolerių. Šiuos išteklius galima arba pargabenti į Žemę, arba kosmose panaudoti kaip palydovų energijos šaltinį arba kaip priemonę statyti bazėms, iš kurių būtų galima leistis į tolimesnes kosmoso tiriamąsias keliones.

| 4.14. | Liuksemburgas yra antroji šalis pasaulyje (po JAV), kuri yra sukūrusi kosmoso išteklių tyrimo ir komercinio panaudojimo teisės aktų sistemą, nors ją kai kas ginčija. EIB irgi įsitraukė į projektą kaip konsultantas, turėdamas tokį patį statusą kaip EKA, kuri planuoja teikti nuomones ir gaires pasitelkdama savo finansinio konsultavimo inovacijų klausimais tarnybą. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK mano, kad technologiniu, finansiniu ir teisiniu požiūriu Sąjunga turėtų glaudžiau bendradarbiauti vykdant kosminių išteklių ekonomikos mokslinius tyrimus ir stengtis, kad šis projektas ir toliau teiktų aiškią Europos pridėtinę vertę, nors šiuo metu projekte jau dalyvauja kitos Amerikos, Arabų ar Azijos šalių organizacijos ar įmonės. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Jeigu Europa nori išsaugoti savo kosmoso prieigos savarankiškumą, jai reikia paleidimo sistemų, kurios atitiktų komercinės rinkos ir institucinės rinkos poreikius. Daugkartinio naudojimo raketų sukūrimas yra ypač daug žadantis pažangos rodiklis, nulemsiantis išlaidų mažėjimą ir paleidimo rotacijos intervalų trumpėjimą. Komercinėje rinkoje vis dar aktyviai konkuruojama ir kartais nesąžiningai. EESRK ragina Komisiją išnagrinėti paramos moksliniams tyrimams ir ES paleidimo įrenginių infrastruktūrai priemones, atsižvelgiant į tai, kad gyvybiškai svarbu išsaugoti nepriklausomą Europos kosmoso prieigą. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Nors pagal SESV valstybės narės yra kompetentingos nustatyti visuotinės svarbos paslaugas, dėl to nesumažėja Sąjungos kompetencija tas paslaugas apibrėžti savo lygmeniu, jeigu tai yra reikalinga siekiant įgyvendinti Sąjungos tikslus. EESRK pasisako už tai, kad ES institucijos pripažintų, jog visuotinės svarbos paslaugos egzistuoja ir yra reikalingos tose srityse, kurių tikslai veiksmingiausiai pasiekiami ES lygmens veiksmais; akivaizdu, kad tokia sritis yra ir kosmoso sektorius. |
| --- | --- |

4.17.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EKA priklauso 22 valstybių narių. Už kosminę erdvę atsakingos šių šalių nacionalinės struktūros priklauso EKA Valdančiajai tarybai: Vokietija, Austrija, Belgija, Danija, Ispanija, Estija, Suomija, Prancūzija, Graikija, Vengrija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Norvegija, Nyderlandai, Lenkija, Portugalija, Čekija, Rumunija, Jungtinė Karalystė, Švedija ir Šveicarija. Kanada taip pat dalyvauja Taryboje ir tam tikruose projektuose pagal bendradarbiavimo susitarimą. Slovėnija yra asocijuotoji narė. Septynios kitos ES valstybės yra sudariusios su EKA bendradarbiavimo susitarimus: Bulgarija, Kroatija, Kipras, Latvija, Lietuva, Malta ir Slovakija.

1

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/56 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/56

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl a) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose

(COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD))

ir dėl b) Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (dokumentų įteikimas)

(COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD))

(2019/C 62/09)

| Pranešėjas | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Pranešėjas

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

| Konsultavimasis | a) | Europos Parlamentas, 2018 9 10 |
| --- | --- | --- |

Konsultavimasis

a)

Europos Parlamentas, 2018 9 10

| b) | Europos Parlamentas, 2018 9 10 |
| --- | --- |

b)

Europos Parlamentas, 2018 9 10

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

184/0/9

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus dėl reglamento dėl įrodymų rinkimo ir reglamento dėl dokumentų įteikimo dalinio pakeitimo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK prašo Komisijos atsižvelgti į šiame dokumente, visų pirma 5.2, 5.3, 5.4, 5.5, 5.9, 5.10, 6.3, 6.4 ir 6.6 punktuose pateiktas pastabas dėl jos pasiūlymų, nes be tikros teisminės erdvės neįmanoma visapusiškai naudotis bendrosios rinkos laisvėmis. |
| --- | --- |

1.2.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Siekiant Europos Sąjungoje (ES) sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 81 straipsnyje nustatyti pagrindai, kuriais remiantis plėtojamas vadinamasis teisminis bendradarbiavimas tarpvalstybinio pobūdžio civilinėse bylose, ES priskiriant įgaliojimus, pagal kuriuos jai suteikiama teisė patvirtinti valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų suderinimo priemones. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kai tai būtina tinkamam vidaus rinkos veikimui užtikrinti, nustatomas teisės aktas, kuriuo patvirtinamos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimą, jų vykdymą ir bendradarbiavimą renkant įrodymus valstybėse narėse. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kad galėtų reglamentuoti valstybių narių teisminę pagalbą, ES pakeitė Hagos konvencijose numatytas sistemas šiomis teisinėmis priemonėmis: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 (1) dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (toliau – reglamentas dėl įrodymų rinkimo), priimtas Vokietijos Federacinės Respublikos iniciatyva ir taikomas visose valstybėse narėse, išskyrus Daniją. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Šiuo reglamentu nustatyta ES masto tiesioginio ir greito prašymų surinkti įrodymus perdavimo ir vykdymo tarp teismų sistema ir nustatytos tikslios tokių prašymų formos ir turinio taisyklės. Įdiegta tiesioginio teismų bendradarbiavimo sistema. Šia sistema buvo pakeista ankstesnė sistema, pagal kurią vienos valstybės narės teismo prašymai būdavo perduodami kitos valstybės narės centrinei įstaigai; |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1393/2007 (2) dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo valstybėse narėse (toliau – reglamentas dėl dokumentų įteikimo), taikomas visose valstybėse narėse (3). |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Šis reglamentas taikomas nagrinėjant civilines ir komercines bylas, kai teisminis arba neteisminis dokumentas turi būti perduodamas iš vienos valstybės narės į kitą, kad būtų joje įteiktas. Tačiau jis netaikomas mokesčių, muitų ar administraciniams klausimams arba valstybės atsakomybei už veiksmus ir neveikimą vykdant valstybės įgaliojimus (acta iure imperii). |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.4. | EESRK visada pasisakė už tai, kad ES būtų sukurta bendra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, be kita ko, nustatant su teisminiu bendradarbiavimu ir civilinėmis bylomis susijusias priemones, kurių reikia tam, kad piliečiams ir įmonėms nebūtų kliudoma ar jie nebūtų atgrasomi naudotis savo teisėmis dėl nesuderinamų arba sudėtingų valstybių narių teismų sistemų. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Bet kuriuo atveju, siekiant sukurti Europos teisminę erdvę, būtina gerinti teismų bendradarbiavimą ir šiuo tikslu supaprastinti bei paspartinti procedūras, kad nekiltų trikčių ir nebūtų gaištamas laikas. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Komisijos pasiūlymai

| 3.1. | Komisijos pasiūlymais siekiama iš dalies pakeisti du esamus reglamentus dėl įrodymų rinkimo ir dokumentų įteikimo. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Pasiūlymas dėl reglamento dėl įrodymų rinkimo dalinio pakeitimo

| 3.2.1. | Pasiūlymu siekiama gerinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ir vidaus rinkos veikimą gerinant ir spartinant įrodymų rinkimo tarpvalstybiniu mastu procesus. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Siekiama pritaikyti reglamentą atsižvelgiant į techninę pažangą – pasinaudoti skaitmeninimo privalumais, reikalauti, kad ryšiai būtų palaikomi ir dokumentais būtų keičiamasi visų pirma elektroninėmis priemonėmis, ir laikytis duomenų ir privatumo apsaugos principų, nepažeidžiant šalių procesinių teisių. Todėl į sistemą turi būti įdiegta decentralizuota struktūra, kuri sudarytų sąlygas tiesiogiai palaikyti ryšį tarp jos galinių vartotojų. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Kai renkant įrodymus turi būti apklaustas kitoje valstybėje narėje esantis asmuo, pasiūlyme skatinama naudoti tokias šiuolaikines priemones kaip vaizdo konferencijos. Siekiama užtikrinti, kad tai būtų daroma tinkamiau, dažniau ir greičiau, kai įrodymai turi būti surenkami tiesiogiai, kaip liudytoją, šalį ar ekspertą apklausiant asmenį, kurio nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Panaikinamos teisinės kliūtys elektroninių (skaitmeninių) įrodymų pripažinimui. Pasiūlyme numatytas skaitmeninių įrodymų tarpusavio pripažinimas. Taip sumažėtų procese dalyvaujantiems piliečiams ir įmonėms tenkanti našta, taip pat sumažėtų atvejų, kai elektroniniai įrodymai atmetami. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Siūloma spręsti problemą dėl skirtingų termino „teismas“ aiškinimų – šiuo metu reglamente dėl įrodymų rinkimo šis terminas neapibrėžtas. Pasiūlymu siekiama pašalinti šiuos neaiškumus. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Pasiūlymas dera su kitomis ES teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose priemonėmis ir juo nedaromas poveikis galimam institucijų keitimuisi informacija dėl teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis (4) ir išlaikymo prievolėmis (5), pripažinimo bei vykdymo, net jei ta informacija turi įrodomąją vertę, todėl prašančioji institucija gali laisvai pasirinkti tinkamiausią metodą. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Nustatoma, kad valstybės narės diplomatiniai atstovai ar konsuliniai pareigūnai gali rinkti įrodymus kitos valstybės narės teritorijoje ir jos dalyje, kurioje jie vykdo savo funkcijas, be išankstinio prašymo tos valstybės narės centrinei įstaigai arba kompetentingai institucijai. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Siekiant užtikrinti skaitmeninių įrodymų tarpusavio pripažinimą, tokie valstybėje narėje pagal jos teisę surinkti įrodymai negali būti nepripažįstami kaip turintys įrodomąją vertę kitose valstybėse narėse tik dėl jų skaitmeninio pobūdžio. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Siekiant padaryti standartinių formų, išdėstytų prieduose, pakeitimus arba jas atnaujinti, Komisijai numatyta deleguoti įgaliojimus pagal SESV 290 straipsnį. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Reglamentas dėl dokumentų įteikimo

| 3.3.1. | Pagrindinė šio reglamento nuostatų paskirtis yra nustatyti vienodus būdus, kuriais dokumentai iš vienos valstybės narės perduodami į kitą tų dokumentų įteikimo kitoje valstybėje narėje tikslais. Tam labai pravertė patirtis, įgyta taikant dabartinį reglamentą, ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) jurisprudencija šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Keičiasi šio reglamento taikymo sritis, nors kalbant apie neteisminius dokumentus formuluotė lieka tokia pati. Tačiau kalbant apie teisminius dokumentus, reglamentas taikomas visais atvejais, kai adresato nuolatinė gyvenamoji vieta yra kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | Ši nauja tvarka, pagal kurią visi atvejai, kai dokumentai įteikiami adresatui, gyvenančiam kitoje valstybėje narėje, privalo būti reguliuojami, taikoma tik bylos iškėlimo dokumentų įteikimui. Paskesnėse teismo proceso instancijose teisminių dokumentų įteikimo atvejais tokia griežta apsauga nebėra tokia svarbi. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.4. | Siunčiančiosios ir priimančiosios institucijos ryšius palaiko ir dokumentais keičiasi elektroniniu būdu, per decentralizuotą IT sistemą, kurią sudaro nacionalinės IT sistemos, susietos saugia ir patikima ryšių infrastruktūra, tačiau nenumatyto ir išimtinio decentralizuotos IT sistemos gedimo atveju galima naudoti alternatyvias (tradicines) ryšio priemones. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nustatyta, kad valstybės narės turi padėti nustatyti kitoje valstybėje narėje esančio dokumento gavėjo buvimo vietą. Tam numatytos trys galimybės:






  — | teisminė pagalba per valstybių narių paskirtas institucijas; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

teisminė pagalba per valstybių narių paskirtas institucijas;

| — | prieiga prie viešų nuolatinės gyvenamosios vietos registrų per e. teisingumo portalą; |
| --- | --- |

—

prieiga prie viešų nuolatinės gyvenamosios vietos registrų per e. teisingumo portalą;

| — | išsami e. teisingumo portale skelbiama informacija apie tai, kokiais būdais galima nustatyti asmens buvimo vietą atitinkamos valstybės narės teritorijoje. |
| --- | --- |

—

išsami e. teisingumo portale skelbiama informacija apie tai, kokiais būdais galima nustatyti asmens buvimo vietą atitinkamos valstybės narės teritorijoje.

| 3.6. | Gali būti reikalaujama, kad užsienyje esančios bylos šalys paskirtų atstovą, kuris įteiktų jiems procesinius dokumentus proceso valstybėje narėje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Sustiprinama procedūra, pagal kurią adresatas gali atsisakyti priimti dokumentą, jei jis nėra surašytas tinkama kalba arba į ją išverstas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pasiūlymu pašto paslaugų teikėjai, įteikiantys dokumentus paštu pagal reglamentą, įpareigojami naudoti specialų atgalinį kvitą (gavimo patvirtinimas). Taip pat nustatomas būtiniausias standartas, pagal kurį nustatomi tinkami pakaitiniai gavėjai tais atvejais, kai pašto paslaugų teikėjas negali perduoti dokumento asmeniškai adresatui. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pasiūlyme kaip papildoma įteikimo pagal reglamentą alternatyva numatomas elektroninis dokumentų įteikimas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tais atvejais, kai atsakovas neatvyksta į teismą, numatyti du esminiai pakeitimai:






  a) | procesą vykdantis teismas privalės išsiųsti pranešimą, kuriuo įspėjama apie bylos iškėlimą arba apie atsakovui už akių sprendimą, kuris siunčiamas į turimą teismo posėdyje nedalyvavusio atsakovo naudotojo paskyrą; |
| --- | --- | --- |

3.10.

a)

procesą vykdantis teismas privalės išsiųsti pranešimą, kuriuo įspėjama apie bylos iškėlimą arba apie atsakovui už akių sprendimą, kuris siunčiamas į turimą teismo posėdyje nedalyvavusio atsakovo naudotojo paskyrą;

| b) | nustatytas bendras dvejų metų laikotarpis, skaičiuojamas nuo atsakovui už akių sprendimo priėmimo dienos, per kurį išimties tvarka gali būti atleidžiama nuo teismo sprendimo apskundimo termino pasibaigimo pasekmių, jei siekiama užginčyti to teismo sprendimo pripažinimą ir vykdymą kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

b)

nustatytas bendras dvejų metų laikotarpis, skaičiuojamas nuo atsakovui už akių sprendimo priėmimo dienos, per kurį išimties tvarka gali būti atleidžiama nuo teismo sprendimo apskundimo termino pasibaigimo pasekmių, jei siekiama užginčyti to teismo sprendimo pripažinimą ir vykdymą kitoje valstybėje narėje.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl reglamento dėl įrodymų rinkimo ir reglamento dėl dokumentų įteikimo pakeitimų, kuriais supaprastinama valstybių narių teisminių sistemų integracija, nustatant vienodus būdus atitinkamose jų taikymo srityse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Abiem pasiūlymais prisidedama prie to, kad ES būtų gerinamas teisminis bendradarbiavimas, grindžiamas teisminių sprendimų tarpusavio pripažinimo principu (SESV 81 straipsnis), stiprinama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė (SESV 3 straipsnio 2 dalis ir 67 straipsnis) ir kuriama vidaus rinka (SESV 26 straipsnis). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Trumpai tariant, jei būtų patvirtinta ir taikoma Komisijos pasiūlyta reglamentavimo sistema, tai turėtų padėti objektyviai pašalinti įvairias nematomas kliūtis, kurios daro tiesioginį poveikį visų gyventojų – tiek valstybių narių piliečių, tiek ES gyvenančių asmenų – gyvenimui ir ES veikiančių įmonių prekybos veiklai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Siekiant užtikrinti galimybę kreiptis į teismą ir teisę į teisingą teismo procesą, šių dviejų pasiūlymų nuostatas būtina taikyti tarpvalstybinių aspektų turinčiuose teismo procesuose. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pasiūlymai taip pat suderinti su bendrosios skaitmeninės rinkos strategija e. valdžios srityje, visų pirma dėl to, kad jais atsižvelgiama į poreikį imtis priemonių siekiant modernizuoti viešąjį administravimą ir užtikrinti tarpvalstybinį sąveikumą, kad būtų paprasčiau palaikyti ryšius su piliečiais. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pasiūlymais didinamas teisinis tikrumas ir taip padedama išvengti vėlavimo ir nepagrįstų išlaidų piliečiams, įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms ir šalinami šalių procesinių teisių apsaugos trūkumai, taigi siekiama panaikinti gynybos kliūtis pagal vadinamąjį procesinės lygybės principą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Reikia pažymėti, kad nuostata dėl deleguotųjų aktų siekiant atnaujinti ir iš dalies pakeisti priedą dviejuose pasiūlymuose dėl reglamento neatitinka EESRK pozicijos (6) šiuo klausimu, nes pasiūlyme numatyta, kad įgaliojimai deleguojami neribotam laikotarpiui, nepaisant reikalavimo, kad įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus būtų suteikiami ribotam laikotarpiui. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Galiausiai EESRK mano, kad be tikros teisminės erdvės neįmanoma visapusiškai naudotis bendrosios rinkos laisvėmis. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Bendrosios pastabos dėl reglamento dėl įrodymų rinkimo

| 5.1. | Pasiūlymu dėl reglamento dėl įrodymų rinkimo dalinio pakeitimo siekiama skatinti susijusias kompetentingas institucijas palaikyti ryšius elektroninėmis priemonėmis, o ne popieriniu formatu, nes tai yra brangesnis ir lėtesnis būdas, taip pat naudoti vaizdo konferencijas asmenims kitoje valstybėje narėje apklausti, nepažeidžiant šalių procesinių teisių. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Nors šiame pasiūlyme daroma prielaida, kad susiję teismai veikia stropiai ir veiksmingai ir tiksliai laikosi lojalaus bendradarbiavimo ir tarpusavio pripažinimo principų – remiantis pastaruoju principu aiškiai nurodyta, kad skaitmeniniai įrodymai negali būti nepripažįstami kaip turintys įrodomąją vertę (pasiūlymo ketvirta konstatuojamoji dalis ir 18a straipsnis), – nepateikiama jokių nuostatų tuo atveju, kai teismas, į kurį kreipiamasi, pateikia neigiamą atsakymą dėl:






  — | nepagrįsto delsimo, |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

nepagrįsto delsimo,

| — | motyvų nenurodymo arba |
| --- | --- |

—

motyvų nenurodymo arba

| — | nepakankamų motyvų. |
| --- | --- |

—

nepakankamų motyvų.

Šios prielaidos reiškia, kad praktiškai neįmanoma pasinaudoti teise į veiksmingą teisminę apsaugą, ir reikėtų ieškoti sprendimo siekiant užtikrinti, kad taip neatsitiktų.

| 5.2.1. | Ši aplinkybė svarbi esant dabartinei padėčiai ES teisės srityje, kai paprastas teismo, kuris turi pateikti prejudicinį klausimą Teisingumo Teismui, atsisakymas nagrinėjamoje byloje galėtų būti laikomas šiurkščiu valstybės įsipareigojimų pagal ES teisę pažeidimu (7). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Yra įvairių situacijų, kai teismas, į kurį kreipiamasi, gali šiurkščiai pažeisti asmenų teises, jei aktyviai nebendradarbiauja, ypač kai taikoma laikinoji apsauga, remiantis nacionalinio suvereniteto sritimis, nacionaliniu saugumu, viešąja tvarka ir kt. (žr. ES sutarties 4 straipsnio 2 dalį) arba jei yra nesutapimų dėl skirtingos valstybių narių teismų praktikos. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Pastaroji padėtis susidaro, pavyzdžiui, pre-trial discovery (ikiteisminio tyrimo) metu, nes pagal 1970 m. kovo 18 d. Hagos konvenciją dėl įrodymų civilinėse arba komercinėse bylose paėmimo užsienyje konvencijos šalims leidžiama numatyti suvereniteto sritis, kad jos galėtų atmesti teismo pavedimus, pateiktus ikiteisminiame proceso etape (po to, kai pareiškiamas ieškinys, tačiau prieš prasidedant bylos nagrinėjimui). |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Nors šiuo metu galiojančiame Reglamente (EB) Nr. 1206/2001 šis klausimas nėra aiškiai sprendžiamas, jis nepatenka į reglamento taikymo sritį, kaip matyti iš 2001 m. liepos 4 d. Tarybos pareiškimo Nr. 54/01 (dok. Nr. 10571/01, p. 1). |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Kartais gali būti nepagrįstai delsiama dėl nepakankamos institucijų, į kurias kreipiamasi, techninės kvalifikacijos arba dėl to, kad netinkamai veikia technologinė infrastruktūra. Siekiant kuo labiau užkirsti kelią tokioms situacijoms ir jas panaikinti, pasiūlyme reikėtų pateikti nuostatą, kuria valstybių narių būtų reikalaujama užtikrinti, kad jų teismai naudotų naujausias skaitmenines technologijas, ir pritaikyti technologinę infrastruktūrą. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.3. | Be to, reikėtų sukonkretinti tam tikras pasiūlymo nuostatas. Pavyzdžiui, 1 straipsnio 4 dalyje sąvoka „teismas“ apibrėžiama kaip „bet kokia valstybės narės teisminė institucija, kompetentinga rinkti įrodymus“ pagal reglamentą. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Nors ši sąvoka galėtų apimti valstybės tarnautojus (pavyzdžiui, notarus), į ją nepatenka privataus pobūdžio arbitražo komisijos – tiek investicijų arbitražo srityje, tiek komercinio, vartotojų ar bet kokios kitos arbitražo komisijos, sprendžiančios kitus klausimus. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Taigi neatsižvelgiama į tai, kokios svarbios yra arbitražo komisijos valstybių narių ir trečiųjų šalių prekybos veiklai ir ekonomikai. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Kalbant apie trečiąsias šalis, gali susidaryti lis pendens situacijos arba kilti problemų dėl šių šalių sprendimų vykdymo valstybių narių institucijose, į kurias kreipiamasi (pavyzdžiui, anti-suit injunction), – dėl to galėtų atsirasti teisinis netikrumas. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Žinoma, ši sąvokos „teismas“ apibrėžtis atitinka Teisingumo Teismo jurisprudenciją, kurioje dažnai nepripažįstama, kad privataus pobūdžio arbitražo komisijos turi teismo statusą (8). |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | EESRK nuomone, automatiškai taikant šią Teisingumo Teismo jurisprudenciją aptariamoje srityje galėtų susidaryti tokia padėtis, kai nepripažįstami arbitražo teismų sprendimai arba teismas, į kurį kreipiamasi, atsisako bendradarbiauti – dėl to tam tikrais atvejais suinteresuotieji subjektai gali likti neginami. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Vis dėlto į šį vertinimą neturi būti įtraukiamos arbitražinės išlygos tarp investuotojo ir valstybės, numatytos dvišalėse investicijų sutartyse, kadangi jos nesuderinamos su ES teise ir neturi teisinio poveikio, nes yra neteisėtos dėl to, kad jos iš dalies sutampa su bendrosios rinkos taisyklėmis ir jomis diskriminuojami ES investuotojai, kaip nustatyta Teisingumo Teismo jurisprudencijoje Sprendimu Achmea (9). |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.4. | Savo ruožtu 17b straipsniu valstybės narės diplomatiniams atstovams ar konsuliniams pareigūnams suteikiama galimybė be išankstinio prašymo rinkti įrodymus kitos valstybės narės teritorijoje, kurioje jie vykdo savo funkcijas. Pagal šiuos įgaliojimus jie gali rinkti įrodymus, reikalingus valstybės narės, kuriai jie atstovauja, teismuose vykdomam procesui, apklausdami valstybės narės, kuriai jie atstovauja, piliečius, tačiau neversdami jų to daryti |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Svarbu užtikrinti, kad būtų galima išplėsti pasiūlyme numatytas šių tarnautojų teisminės pagalbos funkcijas, kad jos atitiktų dabartinę padėtį ES, visų pirma atsižvelgiant į valstybių narių piliečių teisę laisvai judėti ir apsigyventi ir įmonių įsisteigimo laisvę. Taigi šių tarnautojų funkcijos galėtų apimti ir pagalbą užsieniečiams be išankstinio prašymo arba gaunančiosios valstybės piliečiams, jei tai leidžia minėta valstybė. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Todėl labai svarbu (ir EESRK tam pritaria) numatyti įpareigojimą padėti perduodančiajai valstybei narei nustatyti asmens, kuriam kitos gaunančiosios valstybės narės teritorijoje turi būti įteiktas teisminis arba neteisminis dokumentas, adresą, kai šis adresas nėra žinomas. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Be to, aptariamo pasiūlymo atveju pagrindines teises, įskaitant procesines teises civilinėse bylose, siekiama sustiprinti pagal ES teisingumo darbotvarkę 2020 m. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Šiuo tikslu pasiūlyme nurodytomis skaitmeninimo priemonėmis atsižvelgiama į reikalavimus dėl duomenų ir privatumo apsaugos susijusių teismų elektroninių mainų sistemoje, taip pat iš anksto nustatomi sistemos naudotojai (tik valstybių narių teismai ir teisminės institucijos). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Tačiau, nors numatoma, kad ateityje padaugės atakų prieš šias elektronines infrastruktūras (ši rizika gali padidėti tarpusavyje sujungus susijusias IT sistemas), nepateikta jokia nuostata dėl to, kaip reikėtų spręsti atsakomybės priskyrimo klausimą, jei dėl kibernetinių atakų arba IT sistemos trikčių ir gedimų būtų paskleista neskelbtina informacija ar net sunaikinti proceso įrodymų duomenys. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Dėl to gali būti šiurkščiai pažeistos asmenų teisės, nes nėra numatyto būdo nustatyti kaltininkų atsakomybę, arba netgi gali nutikti taip, kad patys asmenys turės susidoroti su šiais pažeidimais, jei jie bus padaromi esant nenugalimos jėgos aplinkybėms. |
| --- | --- |

5.10.

6.   Bendrosios pastabos dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl dokumentų įteikimo

| 6.1. | EESRK mano, kad pasiūlymu dėl reglamento dėl dokumentų įteikimo bus pagerintos ir pagreitintos teisminės procedūros, nes bus supaprastinti ir paspartinti bendradarbiavimo mechanizmai įteikiant dokumentus. Taip bus gerinamas teisingumo vykdymas tarpvalstybinio pobūdžio bylose, stiprinamos procesinės teisės civilinėse bylose ir didinamas valstybių narių tarpusavio pasitikėjimas viena kitos teisingumo sistemomis. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Šiuo pasiūlymu siekiama kovoti su tuo, kad veikiama lėtai ir dažnai nesilaikoma nustatytų laikotarpių (taip nutinka dėl to, kad dokumentus perduoda kompetentingos institucijos), įpareigojant dokumentus įteikti elektroninėmis priemonėmis. Be to, stiprinamos adresato gynybos teisės taikant įvairius tikslinius kompetentingų institucijų veiksmus siekiant šalinti teisinį netikrumą dėl atsisakymo priimti dokumentą arba kai teismo sprendimai priimami už akių. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Reikia pažymėti, kad šio pasiūlymo taikymo asmenims ir materialinė taikymo sritis yra plati, taigi apima visus asmenis – tiek fizinius, tiek juridinius, taigi ir visus prekiautojus, taip pat labai mažas įmones, ir kad taikomos tik aiškiai nustatytos išimtys (1 straipsnio 1 ir 3 dalys).
  Reikėtų suderinti tekstus visomis kalbomis, kad būtų aišku, jog siūlomas reglamentas susijęs ne tik su raštu, kuriuo pradedama procedūra, bet ir su visais teismo proceso dokumentais. |
| --- | --- |

6.3.

Reikėtų suderinti tekstus visomis kalbomis, kad būtų aišku, jog siūlomas reglamentas susijęs ne tik su raštu, kuriuo pradedama procedūra, bet ir su visais teismo proceso dokumentais.

| 6.4. | EESRK pritaria nustatytoms garantijoms ir apsaugos priemonėms, kad adresatas galėtų atsisakyti priimti dokumentą, ir reikalavimui, kad gaunančioji agentūra turi pateikti atitinkamą informaciją. Be to, siekiant suderinti proceso šalių teises, atsakovas turi būti išsamiai susipažinęs su bylos iškėlimo dokumentu, todėl svarbu, kad tarp jame vartojamų kalbų būtų adresatui suprantama kalba arba viena iš dokumentų įteikimo vietos oficialių kalbų. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Nuostata dėl papildomų dokumentų įteikimo būdų – įteikimas paštu, tiesiogiai per įteikimo valstybės narės teismo pareigūnus, tarnautojus ar kitus kompetentingus asmenis ir elektroninis įteikimas – atrodo tinkama. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Bet kuriuo atveju, nepriklausomai nuo to, ar dokumentas yra teisminis ar neteisminis, svarbu užtikrinti, kad jis būtų vientisas ir pasiektų tikslą. |
| --- | --- |

6.6.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 (OL L 174, 2001 6 27, p. 1).

1

(2)  2007 m. lapkričio 13 d. Reglamentas (EB) Nr. 1393/2007, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1348/2000 (OL L 324, 2007 12 10, p. 79).

2

(3)  Pagal vadinamąjį paralelų susitarimą su Danija (OL L 300, 2005 11 17, p. 55). Savo ruožtu Jungtinė Karalystė ir Airija pagal Sutarties Protokolo Nr. 21 3 straipsnį pranešė apie savo pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant abu reglamentus.

3

(4)  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).

4

(5)  2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 4/2003 (OL L 7, 2009 1 10, p. 1).

5

(6)  OL C 288, 2017 8 31, p. 29; OL C 345, 2017 10 13, p. 67.

6

(7)  Žr. generalinio advokato M. Watheleto išvadų byloje Europos Komisija prieš Prancūzijos Respubliką (C-416/17) 95–103 punktus.

7

Europos Komisija prieš Prancūzijos Respubliką

(8)  Pavyzdžiui, šiose bylose: Nordsee (102/81, 1982 m., 10–13 punktai); Eco Swiss (C-126/97, 1999 m., 34 punktas); Denuit ir Cordier (C-125/04, 2005 m., 13 punktas); Gazprom (C-536/13, 2015 m., 36 punktas); Achmea (C-284/16, 2018 m., 45–49 punktai) ir kt.

8

Nordsee

Eco Swiss

Denuit ir Cordier

Gazprom

Achmea

(9)  2018 m. kovo 6 d. Sprendimas Achmea, C-284/16 (ECLI:ES:C:2018:158).

9

Achmea

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/63

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos

(COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD))

(2019/C 62/10)

| Pranešėjas | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Giuseppe GUERINI

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 193/0/4 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

193/0/4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, kuriuo nustatoma nauja kovos su sukčiavimu programa, skirta ES finansinių interesų apsaugai ir valstybių narių muitinių tarpusavio administracinei pagalbai remti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Teigiamai vertina tai, kad naujoji kovos su sukčiavimu programa grindžiama ankstesne programa „Hercule III“ siekiant dar geresnių jos rezultatų remiantis ilgainiui įgyta praktine patirtimi, visų pirma išsamiau ir tiksliau analizuoti turimus duomenis ir veiksmingai derinti programą „Hercule III“ ir AFIS ir IMS sistemas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK tikisi, kad Europos Sąjunga skatins tarptautinį bendradarbiavimą kovos su sukčiavimu srityje, siekiant veiksmingai ir koordinuotai reaguoti į reiškinius, kurie dabar įgyja tarpvalstybinį ar netgi tarpkontinentinį mastą, todėl reikia ieškoti veiksmingų visapusiško įvairių kompetentingų institucijų bendradarbiavimo metodų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK rekomenduoja Komisijai numatyti tinkamas investicijas į naująsias kovos su sukčiavimu technologijas, pradedant dirbtiniu intelektu, kuris leistų labai patobulinti kovos su neteisėta veikla priemones. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Be šių investicijų turėtų būti vykdomas atitinkamas valdžios institucijų darbuotojų, dalyvaujančių kovoje su sukčiavimu, mokymas. Ypač svarbu, kad atsižvelgiant neteisėtos prekybos pokyčius atnaujinamoje praktikoje būtų derinamas naujų technologijų naudojimas ir tinkamas šioje veiklos srityje dalyvaujančių asmenų mokymas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Technologijos strategiškai svarbios kovos su sukčiavimu veikloje, todėl EESRK siūlo, kad be Komisijos pasiūlyme pateiktų veiklos rezultatų rodiklių, būtų įtraukti papildomi rodikliai, kurie leistų įvertinti mokesčių institucijų pažangą diegiant naujas skaitmenines technologijas ir dirbtinį intelektą kovos su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu srityje. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Politiniu požiūriu, EESRK mano, kad Europos institucijos galėtų geriau kovoti su sukčiavimu, be kita ko, dėdamos daugiau pastangų suderinti teisės normas ir mokesčių taisykles, taikomas įvairiose nacionalinėse jurisdikcijose. Iš tiesų, gali būti, kad pernelyg dideli mokesčių taisyklių ir teisės normų skirtumai skirtingų valstybių narių vidaus rinkoje skatina neteisėtą veiklą pasinaudojant reglamentavimo skirtumais (pvz., karuselinis sukčiavimas PVM), o tai gali tiesiogiai ar netiesiogiai daryti žalą ES biudžetui ar, apskritai, Europos bendrosios rinkos konsolidavimui. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Dabartinėje kovos su sukčiavimu, kuriuo daroma žala ES biudžetui, sistemoje numatytos šios priemonės: i) išlaidų programa „Hercule III“, pagal kurią kovojama su ES finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla; ii) Kovos su sukčiavimu informacinė sistema (AFIS), kuri grindžiama muitinei skirtomis IT taikomosiomis programomis, kurias valdo Komisija pagal Reglamentą (EB) Nr. 515/97; iii) Pažeidimų valdymo sistema (angl. Irregularity Management System, IMS) – elektroninių ryšių priemonė, kuria valstybėms narėms sudaromos geresnės sąlygos vykdyti pareigą pranešti apie nustatytus pažeidimus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šioje nuomonėje nagrinėjama nauja ES kovos su sukčiavimu programa iš esmės bus grindžiama ankstesne programa „Hercule III“ atliekant tam tikrus patobulinimus, kaip antai numatant galimybę finansuoti naujas iniciatyvas (pvz., susijusias su duomenų analize), be to, ši programa bus geriau derinama su AFIS bei IMS sistemomis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kovos su sukčiavimu programa bendrieji tikslai bus šie: i) apsaugoti ES finansinius interesus; ii) remti valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbą ir jų bei Komisijos bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Be to, programoje numatyti trys tiesiogiai su bendraisiais tikslais susiję konkretūs tikslai: Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencija ir kova su jais; ii) pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, susijusius su pasidalijamojo valdymo ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, rėmimas; iii) tarpusavio administracinei pagalbai muitinės bei žemės ūkio reikalų srityse skirtų informacijos keitimosi priemonių ir paramos veiklai teikimas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Programos įgyvendinimui 2021–2027 m. skirtas 181,207 mln. EUR finansinis paketas ir jis paskirstomas taip: i) 114,207 mln. EUR skiriama Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijai ir kova su jais; ii) 7 mln. EUR – pranešimų apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, susijusius su pasidalijamojo valdymo ir pasirengimo narystei paramos lėšomis iš Sąjungos biudžeto, rėmimui; iii) 60 mln. EUR. tarpusavio administracinei pagalbai muitinės bei žemės ūkio reikalų srityse skirtų informacijos keitimosi priemonių ir paramos veiklai teikimui. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nauja programa bus įgyvendinama naujoje reguliavimo aplinkoje, kuriai būdingi svarbūs pokyčiai, visų pirma bus įsteigta Europos prokuratūra, kuri atliks svarbų ir, tikimasi, veiksmingą vaidmenį ir kuri kartu su Direktyvos (ES) 2017/1371 dėl kovos su sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis įgyvendinimu turėtų užtikrinti geresnę Sąjungos ir Europos piliečių finansinių interesų apsaugą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Reglamentas dėl kovos su sukčiavimu programos parengtas po Komisijos konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais, taip pat atsižvelgiant į ekspertų grupės pasiūlymus ir turi tvirtą teisinį Sutartimis grindžiamą pagrindą (SESV 325 ir 33 straipsniai). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK visiškai pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, kuriuo nustatoma nauja kovos su sukčiavimu programa, skirta ES finansinių interesų apsaugai ir valstybių narių muitinių tarpusavio administracinei pagalbai remti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Itin svarbu įgyvendinti SESV 325 ir 33 straipsnius taikant tinkamas priemones ir užtikrinant būtiną nacionalinių ir Europos institucijų veiksmų koordinavimą, kaip rodo pastaraisiais metais taikytos priemonės, leidusios sugrąžinti dideles sumas, nors Komisija pažymi, kad sunku tiksliai apskaičiuoti sugrąžintą sumą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Rinkų globalizacija, didėjantis prekių ir asmenų judėjimas, vis platesnė naujų ryšių technologijų sklaida sudaro palankias sąlygas vis spartesniam tarpvalstybinių sandorių ir prekybos skaitmeninėse platformose augimui. Tai atveria dideles rinkų augimo ir vystymosi galimybes, tačiau kartu reikia greitai ir nuolat atnaujinti neteisėtos veiklos kontrolės metodus, taip pat teisės aktus dėl kovos su sukčiavimu ir įvairių formų muitinės kontrolės vengimu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Todėl labai svarbu, kad viešosios institucijos naujais būdais kovotų su vis sudėtingesnėmis sukčiavimo formomis tiek užtikrinant veiksmingą taisyklių taikymo kontrolę, tiek naudojant technologijas ir vykdant veiksmingą nacionalinių institucijų, kurių veikla turėtų būti koordinuojama ir sinergiška, bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kadangi sukčiavimas įgyja tarpvalstybinį pobūdį, o naujos technologijos sudaro vis palankesnes sąlygas šiai veiklai (pvz., galimybė labai lengvai pervesti už neteisėtą veiklą gautus pinigus), turi būti vykdomas vis intensyvesnis institucijų bendradarbiavimas pasauliniu lygmeniu. EESRK tikisi, kad Europos Sąjunga skatins tarptautinį bendradarbiavimą kovos su sukčiavimu srityje, siekiant veiksmingai ir koordinuotai reaguoti į reiškinius, kurie įgyja tarpvalstybinį ir tarpkontinentinį mastą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Teigiamai vertina tai, kad naujoji kovos su sukčiavimu programa grindžiama programa „Hercule III“ siekiant pagerinti ankstesnius rezultatus, pasiektus remiantis ilgainiui įgyta praktine patirtimi, visų pirma išsamiau ir tiksliau analizuoti turimus duomenis ir veiksmingai derinti programą „Hercule III“ ir AFIS ir IMS sistemas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Šiandien muitų sąjunga, kuri, vadovaujantis SESV 3 straipsniu, priskiriama išimtinei ES kompetencijai, leido pasiekti svarbių rezultatų derinant taisykles, užtikrinant kontrolės veiksmingumą ir sankcijų atgrasomąjį poveikį. Svarbu šiuos rezultatus dar labiau pagerinti veiksminga ES finansinių interesų apsauga, o šiam tikslui pasiekti turėtų būti toliau intensyviau stiprinamas valstybių narių muitinių bendradarbiavimas palaikant glaudžius ryšius su Komisija. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Naująja kovos su sukčiavimu programa taip pat bus sustiprinti kovos su ES finansiniams interesams kenkiančios neteisėtos veiklos veiksmai, įskaitant priemones, kurios leis supaprastinti ir paspartinti kontrolės procedūras įdiegiant su muitinės veikla susijusias naujas technologijas. Šiuo požiūriu EESRK rekomenduoja numatyti pakankamai investicijų į naujas kovos su sukčiavimu technologijas, įskaitant dirbtinį intelektą, kuris suteiktų daug galimybių pagerinti valdžios institucijų veiklą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kartu su investicijomis turėtų būti užtikrinamas ir atitinkamas valdžios institucijų darbuotojų, dalyvaujančių kovoje su sukčiavimu, mokymas. Ypač svarbu, kad praktikos atnaujinimas atsižvelgiant į neteisėtos prekybos pokyčius vyktų kartu su naujų technologijų diegimu ir atitinkamu kovoje su sukčiavimu ir kita neteisėta veika dalyvaujančių asmenų mokymu; dėl naujų kovos su neteisėta veikla technologijų jiems reikės nuolatinio mokymo, tobulinimo kursų ir žinių atnaujinimo. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK pritaria bendriems, konkretiems naujoje kovos su sukčiavimu programoje nustatytiems tikslams ir uždaviniams, tačiau siūlo įtraukti naują tikslą – kovoti su sukčiavimu muitų srityje, korupcija ir neteisėta veikla, vykdomomis naudojantis elektroniniais kanalais ir naujomis technologijomis, siekiant parengti muitų ir kovos su skaitmeniniu sukčiavimu politiką. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Svarbu pabrėžti, kad muitų ir kovos su sukčiavimu politikos suderinimas su technologijų raida nėra tik sektoriuje dirbančių valdžios institucijų aprūpinimo priemonėmis ir lėšų skyrimo klausimas: būtina numatyti konkrečią ilgalaikę strategiją, grindžiamą aiškiai apibrėžtais tikslais, uždaviniais ir metodais. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisija nemanė, kad būtina atlikti išankstinį poveikio vertinimą, nes naujoji kovos su sukčiavimu programa iš esmės yra ankstesnės programos, dėl kurios jau buvo atlikti ex post vertinimai (1), parodę šios programos veiksmingumą, tąsa. EESRK supranta sprendimą nevykdyti išankstinio poveikio vertinimo ir iš principo mano, kad Komisijos minėtų ex post tyrimų pakanka, tačiau, jo manymu svarbu, kad ES prevencijos ir kovos su sukčiavimu politika būtų pagrįsta konkrečiais ir patikrinamais duomenimis. Kadangi nėra išankstinio poveikio vertinimo, būtina, kad įgyvendinant naująją kovos su sukčiavimu programą būtų vykdoma nuolatinė stebėsenos, vertinimo ir informavimo veikla, kad būtų galima veiksmingai įvertinti padėtį ir laikui bėgant pasiektą pažangą. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK pritaria trims pagrindiniams rodikliams, skirtiems įvertinti, ar pasiekti naujojoje ES kovos su sukčiavimu programoje nustatyti konkretūs tikslai: i) naudotojų pasitenkinimo lygis ir paramą Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijai ir kovai su jais gaunančių valstybių narių procentinė dalis; ii) naudotojų pasitenkinimo Pažeidimų valdymo sistema lygis; iii) suteiktos tarpusavio pagalbos informacijos kiekis ir su tarpusavio pagalba susijusių veiksmų, kuriems buvo skirta parama, skaičius. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Atsižvelgdamas į pirmiau pateiktą prašymą traukti konkretų tikslą, t. y. įgyvendinti muitų ir kovos su sukčiavimu skaitmeninėje ekonomikoje strategiją, EESRK taip pat siūlo nustatyti rodiklius, kurie leistų įvertinti mokesčių institucijų pažangą diegiant naujas skaitmenines technologijas ir dirbtinį intelektą kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu srityje. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Siekiant užtikrinti gerą kovos su sukčiavimu programos veikimą, svarbu, kad numatytoms priemonėms būtų skirta pakankamai finansinių išteklių. Todėl EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui įgyvendinti programą numatant tiek tiesioginį, tiek netiesioginį jos valdymą. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK pritaria galimybei finansuoti valstybių narių techninės infrastruktūros, kuria sudaromos sąlygos valstybėms narėms naudotis logistiniais, biuro kompiuterizavimo ir IT ištekliais siekiant koordinuoti bendras muitinių operacijas ir kitą operatyvinę veiklą, diegimo ir priežiūros išlaidas, nes mano, kad tai atitinka bendrą reglamento dėl kovos su sukčiavimu programos požiūrį. EESRK taip pat pritaria ir galimybei finansuoti kompiuterinės infrastruktūros, programinės įrangos bei tinklų jungčių įsigijimo, tyrimo, plėtros bei priežiūros išlaidas siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir su juo kovoti. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta ankstesniame punkte, EESRK ragina Komisiją užtikrinti veiksmingus ir privalomus koordinavimo mechanizmus, būtinus siekiant visos Sąjungos lėšomis įsigytos įrangos veiksmingumo ir sąveikos, kad būtų vykdoma vis veiksmingesnė ir labiau koordinuota kova su sukčiavimu ir neteisėta ES biudžetui kenkiančia veikla. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Politiniu požiūriu, EESRK mano, kad Europos institucijos galėtų kovoti su sukčiavimu, be kita ko, dėdamos daugiau pastangų suderinti teisės normas ir mokesčių taisykles, taikomas vidaus rinkoje. Iš tiesų, gali būti, kad pernelyg dideli mokesčių taisyklių ir teisės normų skirtumai skirtingų valstybių narių vidaus rinkoje gali skatinti neteisėtą veiklą, siekiant pasinaudoti šiuo metu esamais reglamentavimo skirtumais (pvz., karuselinis sukčiavimas PVM), o tai gali tiesiogiai ar netiesiogiai daryti žalą ES biudžetui ar, apskritai, Europos bendrosios rinkos konsolidavimui. |
| --- | --- |

3.18.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. programos „Hercule II“ (2007–2013 m.) ir „Hercule III“ ir (2014–2017 m.) vertinimą.

1

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/67

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteti nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą

(COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD))

(2019/C 62/11)

| Pranešėjas | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Antonello PEZZINI

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 7 2
  Taryba, 2018 7 4 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 2 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 200/0/5 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 7 2

Taryba, 2018 7 4

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 2

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

200/0/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad kylant vis daugiau Sąjungos išorės sienų kontrolės problemų, būtina įdiegti sistemą, kuri leistų suderinti asmenų apsaugą bei sienų saugumą ir konstruktyvius prekybos ryšius su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tai vienas didžiausių iššūkių, kuriuos Europos Sąjunga turi įveikti, ir EESRK mano, kad sienų valdymo dokumentų rinkinys, parengtas kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiui, yra pirmas teigiamas žingsnis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nuomone, labai svarbu Sąjungoje užtikrinti aukštą muitinių įrangos kokybės ir inovacijų lygį, kad būtų geriau apsaugota socialinė kultūra, valstybių narių socialiniai, aplinkosaugos, ekonominiai ir finansiniai interesai, visų pirma:






  — | vykdant kovą su neteisėta prekyba, kuri kol kas dar neveiksminga; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

vykdant kovą su neteisėta prekyba, kuri kol kas dar neveiksminga;

| — | racionalizuojant ir supaprastinant teisėtos prekybos praktiką; |
| --- | --- |

—

racionalizuojant ir supaprastinant teisėtos prekybos praktiką;

| — | užtikrinant ES vidaus rinkos saugumą; |
| --- | --- |

—

užtikrinant ES vidaus rinkos saugumą;

| — | saugant aplinką ir piliečių sveikatą; |
| --- | --- |

—

saugant aplinką ir piliečių sveikatą;

| — | užtikrinant pagrindines darbuotojų teises; |
| --- | --- |

—

užtikrinant pagrindines darbuotojų teises;

| — | apsaugant vartotojų interesus; |
| --- | --- |

—

apsaugant vartotojų interesus;

| — | optimaliai valdant muitinės riziką; |
| --- | --- |

—

optimaliai valdant muitinės riziką;

| — | užtikrinant muitų surinkimą. |
| --- | --- |

—

užtikrinant muitų surinkimą.

| 1.4. | Komitetas taip pat mano, kad svarbu pagal naują priemonę:






  — | įrangą pirmenybės tvarka teikti toms pasienio įstaigoms, kurios patiria didžiausią spaudimą atliekant tikrinimą, pavyzdžiui, prie jūrų sienų esančioms įstaigoms; |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

įrangą pirmenybės tvarka teikti toms pasienio įstaigoms, kurios patiria didžiausią spaudimą atliekant tikrinimą, pavyzdžiui, prie jūrų sienų esančioms įstaigoms;

| — | paspartinti šioje srityje dirbančių vertinimo grupių darbą (1); |
| --- | --- |

—

paspartinti šioje srityje dirbančių vertinimo grupių darbą (1);

| — | užtikrinti tinkamą geografinį paskirstymą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti tinkamą geografinį paskirstymą;

| — | kartu su vidaus saugumo fondu palaikyti prekių ir asmenų srautų proporcingumą. |
| --- | --- |

—

kartu su vidaus saugumo fondu palaikyti prekių ir asmenų srautų proporcingumą.

| 1.5. | Komitetas teigiamai vertina Komisijos pastangas pagerinti ES sienų kontrolę, padidinti lėšas ir sustiprinti reikiamas priemones, siekiant užtikrinti naujovišką ir kokybišką muitinį tikrinimą ir, jei įmanoma, vienodą muitinės veiklos taisyklių taikymą prie išorės sienų veikiančiose muitinės įstaigose (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas mano, kad naujajai priemonei numatytas nepakankamas biudžetas atsižvelgiant į joje nustatytus tikslus, kurie, be kita ko, turėtų apimti fitosanitarinės saugos stebėsenos įrangą ir prekių konteinerių pažangiosios spektrografijos priemones (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitetas taip pat mano, kad svarbu per palyginti trumpą laiką užtikrinti įrangos tiekimą toms pasienio įstaigoms, kurios patiria didžiausią spaudimą atliekant tikrinimą, pavyzdžiui, prie jūrų sienos esančioms įstaigoms, ir joms teikti pirmenybę skiriant dotacijas. Taip pat būtų pageidautina, kad naujoje priemonėje būtų numatyta sukurti skubios pagalbos rezervą, skirtą diegti naujus modernius įrenginius, kartu paliekant galimybę peržiūrėti jau patvirtintos įrangos sąrašą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitetas ragina užtikrinti kuo didesnį metinių darbo programų ir tiesiogiai Komisijos valdomų dotacijų paskirstymo mechanizmų (4) skaidrumą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja glaudžiai koordinuoti veiksmus, visų pirma susijusius su programa „Muitinė“, kurios lėšomis finansuojama visa IT infrastruktūra ir sistemos, įskaitant komercinės veiklos vykdytojų ir muitinės įstaigų sąveikos suskaitmeninimą, taip pat su programa „Europos horizontas“ ir kitais atitinkamais fondais. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitetas prašo per vidutinės trukmės laikotarpį pateikti jam naujosios priemonės įgyvendinimo ir veikimo ataskaitą kartu su kokybiniais ir kiekybiniais kriterijais pagrįsta analize. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Jeigu per tinkamą laiką būtų sukurta bendra muitinės įstaigų dažniausiai vartojamų terminų bazė, kaip jau daroma skrydžių valdymo srityje, būtų lengviau sukurti taip norimą bendrą vienalytę Europos muitinių sistemą. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.11.1. | EESRK rekomenduoja nedelsiant modernizuoti gausią muitinės įrangą, kad būtų galima kuo greičiau reaguoti į daiktų interneto, kibernetinio saugumo, skaitmeninio atsekamumo ir pažangiausių technologijų pritaikymo raidą, ir paspartinti jos diegimą bei užtikrinti naujausiomis žiniomis grindžiamus mokymus apie šios įrangos taikymą. |
| --- | --- |

1.11.1.

| 1.11.2. | Be to, būtų tikslinga parengti bendras mokymo programas (5) remiantis „ES muitinės kompetencijos programa“, kuria siekiama suderinti ir kelti muitinės veiklos standartus visoje ES. |
| --- | --- |

1.11.2.

| 1.11.3. | Kartu svarbu nustatyti muitinėms skirtų dotuojamų medžiagų ir įrenginių bendrus standartus ir protokolus, suteikiant, jei reikia, įgaliojimus Europos standartizacijos institucijoms. |
| --- | --- |

1.11.3.

2.   Įžanga

| 2.1. | Komisija siūlo būsimame 2021–2027 m. biudžete Europos Sąjungos sienų valdymui skirti trigubai daugiau lėšų: tos lėšos būtų skiriamos sienų stiprinimui ir prekių, paslaugų bei asmenų, įskaitant migrantus, judėjimui gerinti. Pagal ES vykdomosios valdžios pasiūlymą finansinis paketas turėtų nuo esamų 13 mlrd. EUR padidėti iki 34,9 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisija ketina įsteigti naują atskirą integruoto sienų valdymo fondą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX) bus dar labiau sustiprinta sudarant naują nuolatinį apie 10 000 apsaugos pareigūnų korpusą ir skiriant papildomą finansavimą siekiant pagerinti muitinį tikrinimą ir patobulinti tikrinimo įrangą. Bus sukurtas daugiau kaip 9,3 mlrd. EUR vertės naujas Integruoto sienų valdymo fondas (angl. IBMF). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Šios investicijos bus naudojamos FRONTEX stiprinti, sistemingam tikrinimui prie sienų, naujoms didelio masto ir sąveikioms informatikos sistemoms kurti ir būsimai įvažiavimo ir išvažiavimo per sienas reguliavimo sistemai įdiegti. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Naująjį Integruoto sienų valdymo fondą sudarys dvi atskiros priemonės: pirmoji bus skirta integruotam sienų ir vizų valdymui (angl. IGFV), antroji – muitinio tikrinimo įrangai (angl. CCE), kurios biudžetas 2021–2027 m. laikotarpiu sieks 1,3 mlrd. EUR; fondas turėtų padėti vykdyti adekvatų ir ekvivalentišką muitinį tikrinimą įvairiose pasienio įstaigose. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Šis fondas finansuos šiuolaikiškos ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos įsigijimą, jos techninę priežiūrą ir modernizavimą. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Praėjus 50 metų nuo 1968 m. liepos 1 d., kai pradėjo veikti Muitų sąjunga, ji yra nepakeičiamas bendrosios rinkos ramstis, saugantis ES sienas ir piliečius nuo draudžiamų ir pavojingų prekių, pavyzdžiui, ginklų ir narkotinių medžiagų, taip pat nuo suklastotų prekių, ir kartu skatinantis nuolatinį ES tenkančios pasaulinės prekybos dalies augimą: 2017 m. ES muitinės aptarnavo 16 % pasaulinės prekybos. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Siekiant užtikrinti tinkamą muitų sąjungos veikimą, ES valstybėse narėse taikomos Sąjungos muitinės kodeksu grindžiamos bendros taisyklės. Šis kodeksas buvo priimtas 2013 m. ir nuo 2016 m. taikomas visose ES valstybėse narėse. Nuo 2016 m. kodeksas yra nauja teisinė sistema, skirta valdyti prekių, judančių tarp Sąjungos muitų teritorijos ir trečiųjų šalių, importą, eksportą, vežimą tranzitu ir saugojimą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Be to, muitinės taiko daugiau kaip 60 teisės aktų, kurie nėra tiesiogiai susiję su muitais, o, pavyzdžiui, taikomi šiose srityse:






  — | dvejopo naudojimo civilinio ir gynybinio prekių; |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

dvejopo naudojimo civilinio ir gynybinio prekių;

| — | šaunamųjų ginklų; |
| --- | --- |

—

šaunamųjų ginklų;

| — | narkotinių ir psichotropinių medžiagų pirmtakų; |
| --- | --- |

—

narkotinių ir psichotropinių medžiagų pirmtakų;

| — | grynųjų pinigų judėjimo; |
| --- | --- |

—

grynųjų pinigų judėjimo;

| — | intelektinės nuosavybės teisių; |
| --- | --- |

—

intelektinės nuosavybės teisių;

| — | visuomenės sveikatos; |
| --- | --- |

—

visuomenės sveikatos;

| — | produktų saugos; |
| --- | --- |

—

produktų saugos;

| — | vartotojų apsaugos; |
| --- | --- |

—

vartotojų apsaugos;

| — | laukinių rūšių apsaugos; |
| --- | --- |

—

laukinių rūšių apsaugos;

| — | aplinkos apsaugos. |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos.

| 2.6. | EESRK visada teigė, kad „veiksminga muitų sąjunga yra būtina Europos integracijos proceso sąlyga siekiant užtikrinti vienodai veiksmingą, saugų ir skaidrų laisvą prekių judėjimą, vartotojų ir aplinkos apsaugą bei veiksmingą kovą su sukčiavimu ir padirbinėjimu visoje Sąjungos teritorijoje“ (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitetas taip pat pabrėžė, kad būtina ir svarbu „imtis modernizavimo priemonių, t. y. supaprastinti muitų srities teisės aktus ir užbaigti sąveikių muitinių sistemų kompiuterizavimą, kad būtų lengviau vykdyti prekybą ir būtų geriau koordinuojami prevencijos ir baudžiamojo persekiojimo veiksmai“ (7). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Dar 2012 m. Europos Vadovų Taryba išreiškė nuomonę (8) dėl būtinybės tobulinti muitų sąjungos vidaus valdymą ir dėl galimybės bendradarbiauti su kitomis institucijomis ir privačiuoju sektoriumi, kad ekonominių operacijų vykdytojams būtų teikiamos geriausios paslaugos; 2014 m. birželio mėn. išvadose Taryba rekomendavo pagerinti rezultatų vertinimą nurodydama kelis sektorius ir paprašė parengti tinkamus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Savo 2017 m. kovo 23 d. išvadose dėl muitinių finansavimo Taryba paragino Komisiją „įvertinti galimybę pagal būsimas Komisijos finansines programas finansuoti su technine įranga susijusius poreikius [...] ir gerinti muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir [...] jų bendradarbiavimą finansavimo tikslais“. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Europos Parlamentas savo 2017 m. balandžio 7 d. rezoliucijoje (9) pažymėjo, kad „muitinės procedūrų efektyvumas turi lemiamą svarbą ne tik sudarant palankesnes sąlygas prekybai, bet ir įgyvendinant veiksmingą ir tikslingą teisėsaugą, susijusią su akcizu apmokestinamų prekių, patenkančių į ES, klastojimu ir kontrabanda“ ir kad „muitinės [...] turi užtikrinti saugų prekių judėjimą, taigi Europos Sąjungoje ginti vartotojus, ir taikyti prekybos susitarimų nuostatas“. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Komisijos pasiūlymai

| 3.1. | Reglamentu siūloma į Integruoto sienų valdymo fondą (angl. IBMF) įtraukti naują muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonę, kuri bus priskirta biudžeto išlaidų eilutei „Migracijos ir sienų valdymas“ ir kurios paskirtis – teikti daugiau paramos valstybėms narėms siekiant užtikrinti ekvivalentiškesnį muitinį tikrinimą visoje muitų sąjungoje, mažinant valstybių narių muitinės įstaigų veiklos skirtumus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Naujoji finansavimo priemonė, kuriai įgyvendinti numatyta 2021–2027 m. skirti 1,3 mlrd. EUR, bus taikoma muitinio tikrinimo įrangai, naudojamai keturių tipų pasienio įstaigose (sausumos, jūrų, oro uostų (10) ir pašto). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Finansavimą galės gauti visos valstybės narės ir bus įvertinti visų tipų pasienio įstaigų poreikiai. Rytų ir pietryčių sausumos sienų ekspertų grupė (CELBET), kuriai priklauso 11 valstybių narių, kompetentingų ES sausumos sienų klausimais, jau pradėjo darbą šioje srityje, o darbas kitų tipų sienų klausimais bus pradėtas netrukus, kad valstybių poreikiai galėtų būti įvertinti ir lėšos galėtų būti skirtos, kai tik priemonė įsigalios, 2021 m., visoms 27 valstybėms narėms (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nustatyti tikslai turėtų būti labiau koordinuojami ir užtikrintas teisinis tikrumas, didesnis veiksmingumas ir papildomumas taikant centralizuotą požiūrį ir tiesioginį valdymą: numatytos dotacijos valstybėms narėms, padengiančios iki 80 % tinkamų finansuoti išlaidų, kuriomis remiamas muitinio tikrinimo įrangos pirkimas, priežiūra ir tobulinimas pagal iš anksto nustatytus standartus atsižvelgiant į sienos tipą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Priemonė glaudžiai susijusi su naująja programa „Muitinė“ (12), kurioje numatytos bendradarbiavimo priemonės bus naudojamos modernios muitinio tikrinimo įrangos poreikiams įvertinti ir, jei reikės, bendram (13) muitinės darbuotojų mokymui, kaip geriau naudotis šia įranga. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad siekiant įveikti didėjančias Sąjungos išorės sienų kontrolės problemas, būtina įdiegti sistemą, kurioje derėtų asmenų apsauga, socialinė rinkos ekonomika, tvarios gamybos ir darnios valstybių narių tarpusavio prekybos bei prekybos su trečiosiomis šalimis saugumas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitetas teigiamai vertina Europos Komisijos pastangas skirti daugiau lėšų ir stiprinti veiksmų priemones siekiant sugriežtinti išorės sienų kontrolę ir užtikrinti modernų bei kokybišką muitinį tikrinimą, kad būtų sustiprinta muitų sąjunga. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tačiau EESRK mano, kad visiškai nepakanka naujajai priemonei skirto finansinio paketo – 1,3 mlrd. EUR, t. y. beveik 186 mln. EUR per metus, kuris sudaro mažiau nei trisdešimtąją dalį 34,9 mlrd. EUR sumos, 2021–2027 m. laikotarpiu numatytos sienų ir migrantų srautų valdymo bendriesiems uždaviniams spręsti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komiteto nuomone, taip pat yra svarbu:






  — | įrangą pirmenybės tvarka tiekti toms pasienio įstaigoms, kurios patiria didžiausią spaudimą atliekant tikrinimą, pavyzdžiui, prie jūrų sienų esančioms įstaigoms; |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

įrangą pirmenybės tvarka tiekti toms pasienio įstaigoms, kurios patiria didžiausią spaudimą atliekant tikrinimą, pavyzdžiui, prie jūrų sienų esančioms įstaigoms;

| — | paspartinti toje srityje dirbančių vertinimo grupių darbą (14); |
| --- | --- |

—

paspartinti toje srityje dirbančių vertinimo grupių darbą (14);

| — | užtikrinti tinkamą geografinį paskirstymą; |
| --- | --- |

—

užtikrinti tinkamą geografinį paskirstymą;

| — | pasinaudojant Vidaus saugumo fondu, palaikyti prekių ir asmenų srautų proporcingumą. |
| --- | --- |

—

pasinaudojant Vidaus saugumo fondu, palaikyti prekių ir asmenų srautų proporcingumą.

| 4.4.1. | EESRK nuomone, ypač svarbu užtikrinti tinkamą muitinio tikrinimo įrangos kokybės ir inovacijų lygį, kad būtų geriau apsaugota ES ir jos valstybių narių socialinė kultūra, ekonominiai ir finansiniai interesai, visų pirma:






  — | vykdant kovą su neteisėta prekyba, kuri kol kas dar neveiksminga (15); |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

—

vykdant kovą su neteisėta prekyba, kuri kol kas dar neveiksminga (15);

| — | racionalizuojant ir supaprastinant teisėtos prekybos praktiką; |
| --- | --- |

—

racionalizuojant ir supaprastinant teisėtos prekybos praktiką;

| — | užtikrinant ES vidaus rinkos saugumą; |
| --- | --- |

—

užtikrinant ES vidaus rinkos saugumą;

| — | saugant aplinką ir piliečių sveikatą; |
| --- | --- |

—

saugant aplinką ir piliečių sveikatą;

| — | užtikrinant pagrindines darbuotojų teises; |
| --- | --- |

—

užtikrinant pagrindines darbuotojų teises;

| — | apsaugant vartotojus; |
| --- | --- |

—

apsaugant vartotojus;

| — | valdant riziką; |
| --- | --- |

—

valdant riziką;

| — | užtikrinant muitų surinkimą. |
| --- | --- |

—

užtikrinant muitų surinkimą.

| 4.5. | Komitetas ragina kuo plačiau informuoti apie metines darbo programas ir numatytus veiksmus, taip pat apie Komisijos valdomų dotacijų skyrimo mechanizmus, skatinančius grupinį įrangos, kuri turi būti moderni, įsigijimą (16). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK rekomenduoja glaudžiai koordinuoti veiksmus, visų pirma susijusius su programa „Muitinė“, kurios lėšomis finansuojama visa IT infrastruktūra ir sistemos, įskaitant komercinės veiklos vykdytojų ir muitinės įstaigų sąveikos suskaitmeninimą, taip pat su programa „Europos horizontas“, naudinga siekiant nustatyti inovatyvius muitinio tikrinimo metodus. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | Atsižvelgiant į tai, kad kiekvienais metais tvarkoma daugiau nei 200 mln. TEU (17), t. y. daugiau nei 10 mln. konteinerių, yra labai sunku atlikti reguliarius tikrinimus daugelyje jūros ir sausumos kelių pasienio punktų. Todėl būtų tikslinga atlikti tikrinimus kol šie konteineriai yra gabenami, šiuo tikslu peržiūrint konteineriams gaminti naudojamas medžiagas (18), kad būtų galima juos atpažinti naudojantis bepiločiais orlaiviais ar „Galileo“ sistema. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Būtų naudinga atnaujinti 1972 m. Ženevos konvenciją ir 1967 m. ISO standartus, kurie buvo priimti iki esminių XXI a. permainų, kai prasidėjo globalizacija ir iškilo šiuo metu taip pat nerimą kelianti klastojimo problema (19). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Turėtų būti nedelsiant modernizuota gausi muitinės įranga, kad būtų galima kuo greičiau reaguoti į daiktų interneto, kibernetinio saugumo, skaitmeninio atsekamumo ir vis pažangesnių technologijų pritaikymo raidą ir paspartinti jos diegimą bei užtikrinti naujausiomis žiniomis grindžiamus mokymus apie tinkamą šios įrangos taikymą pasinaudojant „ES muitinės kompetencijos programa“ (ES Customs CFW) (20). Todėl būtų svarbu, kad naujoje priemonėje būtų numatyta sukurti skubios pagalbos rezervą, skirtą diegti modernius įrenginius, kartu paliekant galimybę peržiūrėti jau patvirtintos įrangos sąrašą. |
| --- | --- |

5.3.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Šiuo metu vos 11 valstybių narių, kurių teritorijoje yra rytų ir pietryčių išorinės sausumos sienos, yra sudariusios reikalingos įrangos ir atliktinų veiksmų aprašus ir nustačiusios kiekvienai kategorijai taikytinus standartus.

1

(2)  Turima omenyje 2 140 muitinės įstaigų, žr. https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en.

2

(3)  Labai naudinga gausybės konteinerių turiniui tikrinti.

3

(4)  Dotacijos, kurios, nukrypstant nuo Finansinio reglamento, skiriamos valstybėms narėms, įsigyjančioms materialiojo turto. Žr. 2018 m. liepos 18 d. Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 2018/1046 7 straipsnį, 10 straipsnio 2 dalį, 195 straipsnio f punktą ir 197 straipsnį.

4

(5)  The European Union Customs Competency Framework (ES Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the ES. © Europos Sąjunga, 2015 m. ES muitinės kompetencijos programoje išdėstyti ES muitinių sektoriaus kompetencijų sistemos komponentai ir pateikiamas kompetencijų nustatymo metodas. Joje taip pat paaiškinama, kodėl buvo pasirinktos tam tikros kompetencijos atskirose veiklos srityse, visų pirma nurodomi kriterijai, kuriais buvo vadovaujamasi sudarant operatyvinių gebėjimų sąrašą (pvz., nuoroda į Sąjungos muitinės kodeksą, sąsajos su gebėjimais, kurių reikia darbo vietoje, perspektyvos).

5

The European Union Customs Competency Framework (ES Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the ES

ES muitinės kompetencijos programoje

(6)  Žr. OL C 229, 2012 7 31, p. 68.

6

(7)  Žr. 6 išnašą.

7

(8)  Žr. OL C 80, 2013 3 19, p. 11.

8

(9)  Žr. http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2017-0162+0+DOC+XML+V0//LT.

9

(10)  ES yra apie 400 civilinių oro uostų.

10

(11)  Pasiūlymas pateiktas 27 valstybių narių Sąjungai, atsižvelgiant į Jungtinės Karalystės pranešimą dėl jos ketinimo išstoti iš Europos Sąjungos ir Euratomo.

11

(12)  Žr. COM(2018) 442 final, dėl kurio EESRK parengė atskirą nuomonę INT/860. Žr. Oficialiojo leidinio p. 45.

12

(13)  Žr. programos „Darbo vizitai“ pratęsimą.

13

(14)  Šiuo metu vos 11 valstybių narių, kurių teritorijoje yra rytų ir pietryčių išorinės sausumos sienos, yra sudariusios reikalingos įrangos ir atliktinų veiksmų aprašus ir nustačiusios kiekvienai kategorijai taikytinus standartus.

14

(15)  2017 m. buvo konfiskuota 31,4 mln. vienetų, kurių vertė 582 mln. EUR. 25 % iš konfiskuotų vienetų buvo suklastoti maisto produktai, 11 % – žaislai, 8 % – cigaretės (Europos Komisijos duomenys).

15

Europos Komisijos duomenys

(16)  Žr. COM(2018) 178 final, Komisijos ataskaita dėl muitinės IT strategijos.

16

(17)  TEU (angl. Twenty-foot Equivalent Unit – dvidešimčiai pėdų lygus vienetas); 1 TEU atitinka vieną 20 pėdų konteinerį, t. y. 28 t ir 40 m3.

17

Twenty-foot Equivalent Unit

3

(18)  Jau dabar daug konteinerių gaminama iš medienos ar kitų medžiagų.

18

(19)  Žr. OL C 345, 2017 10 13, p. 25.

19

(20)  Žr. 6 išnašą.

20

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/73

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“

(COM(2018) 97 final)

(2019/C 62/12)

| Pranešėjas | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |

Pranešėjas

Carlos TRIAS PINTÓ

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2018 4 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 7 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 164/6/5 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2018 4 10

Teisinis pagrindas

SESV 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 7

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

164/6/5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Kad būtų galima įveikti kapitalo rinkų sąjungai (KRS) kylančius pagrindinius iššūkius ir didinti euro zonos atsparumą, patikima tvaraus augimo finansavimo sistema, turinti ilgalaikę perspektyvą, yra svarbiausias veiksnys siekiant atkurti pasitikėjimą rinkomis ir santaupas susieti su tvariomis investicijomis, užtikrinant papildomus MVĮ finansavimo šaltinius ir sustiprinant žaliosios bei socialinės infrastruktūros projektus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Komitetas palankiai vertina Komisijos veiksmų planą ir pritaria, kad „Europa gali tapti [visame pasaulyje] patraukliausia tvarių investicijų vieta“ (1). Komitetas mano, kad svarbu užtikrinti ilgalaikį ES konkurencingumą. Apskritai tai susiję su ilgalaikio, integracinio ir tvaraus ekonomikos augimo skatinimu, visišku ir produktyviu užimtumu ir deramu darbu visiems (8 Darnaus vystymosi tikslas). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Šiuos uždavinius reikėtų spręsti suderintai, visų veikėjų, įskaitant finansinio sektoriaus veiklos vykdytojus, įmones, piliečius ir valdžios institucijas, bendromis pastangomis. Be to, perėjimas prie tvaraus augimo modelio yra sudėtingas uždavinys, ir, be abejonės, tai laipsniškas procesas, kurio metu atsižvelgiama į sektorių ypatumus. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Valstybės narės pirmenybę turėtų teikti holistinei vizijai, bendradarbiavimui ir tolesnei integracijai. Labai svarbu, kad šioje srityje visa ES laikytųsi bendros pozicijos ir vadovautųsi tuo pačiu principu. Tai ne tik padės pasiekti nustatytus tikslus, bet ir leis siekti pažangos kitose svarbiose srityse, kaip antai energetikos sąjunga, bankų sąjunga, kapitalo rinkų sąjunga ir skaitmeninė darbotvarkė. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Tvariems ekonominiams modeliams turėtų būti taikoma įvairiapusė finansinė sistema, pagal kurią vienodomis sąlygomis veiktų skirtingų dydžių bankai ir įvairūs verslo modeliai, taip pat kiti finansiniai subjektai. Šiuo tikslu būtina baigti kurti standartus ir gerinti jų nuoseklumą bei tinkamą įgyvendinimą, laikantis proporcingumo principo. |
| --- | --- |

1.5

EESRK nuomone, kapitalo srautų nukreipimas tvaresnės ekonomikos link turi būti neišvengiamai susietas su finansine įtrauktimi ir socialine sanglauda Europoje, kurioje nė vienas neatsiliktų. Iš tiesų, didėjantys piliečių pajamų skirtumai gali kliudyti tvariam augimui, todėl pasitelkus įmonių ir institucijų valdymą reikia sureguliuoti esamą padėtį.

| 1.6 | Turi būti užtikrintas pakankamas esamų įvairių pasaulinių finansinių struktūrų nuoseklumas, bendrai remiantis JT darnaus vystymosi tikslais (DVT), su jais derinant tvarią taksonomiją (2). Atnaujinta taksonomija, kuri yra siūloma veiksmų plane, turėtų būti propaguojama visame pasaulyje ir įtraukiama į ES teisę, kad ji būtų vienodai ir vienu metu įvesta visose valstybėse narėse, užtikrinant jos reguliarų persvarstymą ir atnaujinimą. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Apskritai EESRK tvirtai remia Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą, kuris turėtų užtikrinti didesnį visos vertės grandinės tvarumą, tačiau norėtų pateikti keletą pastabų dėl plano veiksmų ir jų įgyvendinimo:






  I. | Integruotas požiūris, naudojant gyvavimo ciklo metodiką siekiant integruoti finansinį reikšmingumą (3) į investavimo procesą, reikalauja tvarių investicijų ir atsakingo skolinimo: svarstyti vieną be kito būtų nenuoseklu ir tai trukdytų baigti kurti finansinę (bankų ir kapitalo rinkų) sąjungą. |
| --- | --- | --- |

1.7

I.

Integruotas požiūris, naudojant gyvavimo ciklo metodiką siekiant integruoti finansinį reikšmingumą (3) į investavimo procesą, reikalauja tvarių investicijų ir atsakingo skolinimo: svarstyti vieną be kito būtų nenuoseklu ir tai trukdytų baigti kurti finansinę (bankų ir kapitalo rinkų) sąjungą.

| II. | Taksonomija turi būti dinamiška ir palaipsniui kuriama remiantis aiškia tvariai ekonominei veiklai taikomų aplinkos, socialinių ir valdymo (ASV) kriterijų apibrėžtimi; derėtų ankstyvuoju etapu pradėti nuo aplinkos (A) veiksnių konfigūracijos, tačiau nustatant apsaugos priemones socialinėje ir gero įmonių valdymo srityse. |
| --- | --- |

II.

Taksonomija turi būti dinamiška ir palaipsniui kuriama remiantis aiškia tvariai ekonominei veiklai taikomų aplinkos, socialinių ir valdymo (ASV) kriterijų apibrėžtimi; derėtų ankstyvuoju etapu pradėti nuo aplinkos (A) veiksnių konfigūracijos, tačiau nustatant apsaugos priemones socialinėje ir gero įmonių valdymo srityse.

| III. | Dešimt veiksmų yra labai nuosekliai vieni su kitais susiję ir sąveikauja tarpusavyje. Todėl būtina tinkamai suderinti naujos taksonomijos konfigūraciją (1 veiksmas) ir jos vertinimą reitingų agentūrose (6 veiksmas), kad būtų galima sukurti vertinimo balais sistemas (angl. scorings) remiantis įmonių pateikta patikima informacija (9 veiksmas), papildant ženklinimą (2 veiksmas) ir tvarumo lyginamuosius standartus (5 veiksmas). Taip finansų sistemos subjektams būtų suteiktas patikimas pagrindas atsižvelgti į aplinkos, socialinių ir įmonių valdymo (ASV) veiksnius priimant investicinius sprendimus (7 veiksmas), remiantis išankstinėmis konsultacijomis ir aktyvia sąveika su savo klientais (4 veiksmas). Visa tai bus atliekama vykdant patikėtinio pareigą veikti atsižvelgiant į investuotojų arba naudos gavėjų interesus (kylančią pagal rizikos ribojimo principą, numatytą ES aquis). |
| --- | --- |

III.

Dešimt veiksmų yra labai nuosekliai vieni su kitais susiję ir sąveikauja tarpusavyje. Todėl būtina tinkamai suderinti naujos taksonomijos konfigūraciją (1 veiksmas) ir jos vertinimą reitingų agentūrose (6 veiksmas), kad būtų galima sukurti vertinimo balais sistemas (angl. scorings) remiantis įmonių pateikta patikima informacija (9 veiksmas), papildant ženklinimą (2 veiksmas) ir tvarumo lyginamuosius standartus (5 veiksmas). Taip finansų sistemos subjektams būtų suteiktas patikimas pagrindas atsižvelgti į aplinkos, socialinių ir įmonių valdymo (ASV) veiksnius priimant investicinius sprendimus (7 veiksmas), remiantis išankstinėmis konsultacijomis ir aktyvia sąveika su savo klientais (4 veiksmas). Visa tai bus atliekama vykdant patikėtinio pareigą veikti atsižvelgiant į investuotojų arba naudos gavėjų interesus (kylančią pagal rizikos ribojimo principą, numatytą ES aquis).

| IV. | Standartizacija ir prireikus vėlesnis tvarių finansinių produktų ženklinimas galėtų būti papildytas naująja Europos padengtųjų obligacijų sistema (4) ir skatinti numatytus tvarius visos Europos produktus, pradedant nuo pensijų skyriaus. |
| --- | --- |

IV.

Standartizacija ir prireikus vėlesnis tvarių finansinių produktų ženklinimas galėtų būti papildytas naująja Europos padengtųjų obligacijų sistema (4) ir skatinti numatytus tvarius visos Europos produktus, pradedant nuo pensijų skyriaus.

| V. | Labai svarbu suderinti skirtingas paskatas tvarioms investicijoms stimuliuoti, su sąlyga, kad bus daromas susijęs teigiamas išorinis poveikis. Suderinta mažo anglies dioksido kiekio indeksų metodika reikėtų vadovautis kaip gairėmis apskaičiuojant ir kitų rūšių poveikį. Atsižvelgiant į finansų sektoriaus atsparumą ir stabilumą, turėtų būti apsvarstyta galimybė suteikti žaliojo rėmimo koeficientą, siekiant tinkamai apibrėžti tokio poveikio perimetrus. Šiuo požiūriu EESRK pritaria Europos Parlamentui, kuris ragina riziką tvarumui įtraukti į sistemą „Bazelis IV“ (5). Galbūt reikėtų apsvarstyti kitas alternatyvas, kurios duoda tiesioginės naudos galutiniams besiskolinantiems subjektams ir investuotojams, pavyzdžiui, mokesčių lengvatas. |
| --- | --- |

V.

Labai svarbu suderinti skirtingas paskatas tvarioms investicijoms stimuliuoti, su sąlyga, kad bus daromas susijęs teigiamas išorinis poveikis. Suderinta mažo anglies dioksido kiekio indeksų metodika reikėtų vadovautis kaip gairėmis apskaičiuojant ir kitų rūšių poveikį. Atsižvelgiant į finansų sektoriaus atsparumą ir stabilumą, turėtų būti apsvarstyta galimybė suteikti žaliojo rėmimo koeficientą, siekiant tinkamai apibrėžti tokio poveikio perimetrus. Šiuo požiūriu EESRK pritaria Europos Parlamentui, kuris ragina riziką tvarumui įtraukti į sistemą „Bazelis IV“ (5). Galbūt reikėtų apsvarstyti kitas alternatyvas, kurios duoda tiesioginės naudos galutiniams besiskolinantiems subjektams ir investuotojams, pavyzdžiui, mokesčių lengvatas.

| VI. | Reikia siekti, kad būtų skelbiama kokybiška, kuo labiau suderinta, išsamesnė, aktualesnė ir geriau palyginama nefinansinė informacija, kad būtų lengviau vykdyti išorės kontrolę. Norint pasiekti šį tikslą, taip pat reikėtų įvertinti Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos (2014/95/ES) poveikį. Be to, dar viena sritis, kurią reikia lygiagrečiai nagrinėti – alternatyvių apskaitos metodų kūrimas. |
| --- | --- |

VI.

Reikia siekti, kad būtų skelbiama kokybiška, kuo labiau suderinta, išsamesnė, aktualesnė ir geriau palyginama nefinansinė informacija, kad būtų lengviau vykdyti išorės kontrolę. Norint pasiekti šį tikslą, taip pat reikėtų įvertinti Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvos (2014/95/ES) poveikį. Be to, dar viena sritis, kurią reikia lygiagrečiai nagrinėti – alternatyvių apskaitos metodų kūrimas.

| VII. | Europos priežiūros institucijos ir jų jungtinis komitetas turi remtis specializuotais techniniais ištekliais (esama daug subjektų, sukaupusių ilgalaikę patirtį socialiai atsakingo investavimo srityje) parengiant privalomus techninius standartus Europos Komisijos pateikiamuose deleguotuosiuose aktuose ir vėliau vykdant plataus masto reguliavimo įgyvendinimo priežiūrą, nustatant proporcingus ir veiksmingus procesus, išvengiant dažno technokratijos pertekliaus. |
| --- | --- |

VII.

Europos priežiūros institucijos ir jų jungtinis komitetas turi remtis specializuotais techniniais ištekliais (esama daug subjektų, sukaupusių ilgalaikę patirtį socialiai atsakingo investavimo srityje) parengiant privalomus techninius standartus Europos Komisijos pateikiamuose deleguotuosiuose aktuose ir vėliau vykdant plataus masto reguliavimo įgyvendinimo priežiūrą, nustatant proporcingus ir veiksmingus procesus, išvengiant dažno technokratijos pertekliaus.

| VIII. | Be to, investicijų saugotojas turi turėti galimybę efektyviai atlikti valdymo ar investicijų įmonės veiklos priežiūros funkciją, todėl būtina užtikrinti jo nepriklausomybę. Šiuo tikslu reikia interesų konfliktų sprendimo strategijos akcinių ryšių ar kryžminio akcijų valdymo atveju (6). |
| --- | --- |

VIII.

Be to, investicijų saugotojas turi turėti galimybę efektyviai atlikti valdymo ar investicijų įmonės veiklos priežiūros funkciją, todėl būtina užtikrinti jo nepriklausomybę. Šiuo tikslu reikia interesų konfliktų sprendimo strategijos akcinių ryšių ar kryžminio akcijų valdymo atveju (6).

| IX. | Kalbant apie ryšį su Komisijos pasiūlymu dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) (7), EESRK mano, kad šis pasiūlymas yra žingsnis tinkama linkme, tačiau jis turėtų būti platesnio užmojo, kad būtų galima įvykdyti 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkėje numatytus įsipareigojimus. Atsižvelgdamas į tai, EESRK prašo ne mažiau kaip 30 proc. padidinti ES išlaidas, kuriomis prisidedama prie klimato politikos tikslų (8), nedarant poveikio kitiems įsipareigojimams. Komitetas palankiai vertina iš esmės padidintą įsipareigojimų dėl aplinkos ir klimato politikos veiksmų „procentinę dalį“ (+46 proc.). Vis dėlto šiam tikslui biudžete numatytų sumų aiškiai nepakanka norint pereiti prie darnaus vystymosi ir kovoti su klimato kaita. |
| --- | --- |

IX.

Kalbant apie ryšį su Komisijos pasiūlymu dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) (7), EESRK mano, kad šis pasiūlymas yra žingsnis tinkama linkme, tačiau jis turėtų būti platesnio užmojo, kad būtų galima įvykdyti 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkėje numatytus įsipareigojimus. Atsižvelgdamas į tai, EESRK prašo ne mažiau kaip 30 proc. padidinti ES išlaidas, kuriomis prisidedama prie klimato politikos tikslų (8), nedarant poveikio kitiems įsipareigojimams. Komitetas palankiai vertina iš esmės padidintą įsipareigojimų dėl aplinkos ir klimato politikos veiksmų „procentinę dalį“ (+46 proc.). Vis dėlto šiam tikslui biudžete numatytų sumų aiškiai nepakanka norint pereiti prie darnaus vystymosi ir kovoti su klimato kaita.

| 1.8 | Tyrimai (9) rodo, jog investuotojai norėtų, kad investuojant būtų atsižvelgiama į klimato, aplinkos ir socialinius aspektus. Siekiant paprastesnės ir saugesnės prieigos investuotojams, turėtų būti sukurti „pavyzdiniai visos Europos tvarūs finansiniai produktai“, pradedant „visos Europos asmeninės pensijos produktais“ (PEPP). Tarptautinis šių saugių ir tvarių produktų skatinimas padėtų į Europą pritraukti užsienio investicijų. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Itin svarbu informuoti apie šiuos veiksmus, kad piliečiai žinotų, ką ES daro jų labui. Reikia bendros visų viešųjų ir privačių subjektų atsakomybės ir turi būti privalomas finansinis švietimas (10), siekiant užtikrinti, kad piliečiai suprastų šį naują požiūrį, ir tokiu būdu skatinti tiek socialiai atsakingą mažmeninį investavimą, tiek tvarią prekių gamybą ir tvarų paslaugų teikimą. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Galiausiai EESRK atkreipia dėmesį į dirbtinio intelekto potencialą rasti galutinių investuotojų pageidavimus atitinkančias investicijas. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą mašinų mokymosi Europos standartų ir gairių srityje (angl. ESG Machine Learning), derinant socialiai atsakingo investavimo rodiklius, tvarumo lyginamuosius standartus ir pan., kuri suteikė pridėtinės vertės, turėtų būti nagrinėjamas naujos taksonomijos taikymas šiose besiformuojančiose iniciatyvose. Be to, reikėtų apsvarstyti mašinų mokymosi sprendimus, kad bankai ir investuotojai padidintų skolinimą konkretiems sektoriams ar veiklai, atitinkantiems ASV principus. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESRK viešai ragina abi teisėkūros institucijas nedelsiant apsvarstyti ir priimti su veiksmų planu susijusius tris pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriuos Komisija pateikė 2018 m. gegužės 24 d. |
| --- | --- |

1.11

2.   Įžanga. Naujo scenarijaus link

| 2.1 | Finansinės veiklos suaktyvėjimas arba ekonomikos finansinis gilinimas prasidėjo 1971 m., kai Jungtinės Amerikos Valstijos dolerį atsiejo nuo aukso standarto ir pinigai pradėti labiau naudoti patikos pagrindu ir tapo labiau nematerialūs ir priklausomi nuo naudotojų pasitikėjimo. Iki devintojo dešimtmečio pinigų kiekis (M2) sudarė apie 50 proc. pasaulio BVP, panašiai kaip išvestinės finansinės priemonės. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Per krizę sumažėjęs, šis kiekis į ankstesnį lygį grįžo 2015 m. – su M2 susijęs finansinis turtas padidėjo keturis kartus, o išvestinės finansinės priemonės – daugiau kaip dešimt kartų. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Šis realiosios ir finansų ekonomikos disbalansas dar labiau auga dėl to, kad atsiranda naujų finansinių ir draudimo technologijų („FinTech“ ir „InsurTech“), todėl reikia daugiau pastangų tvirtam reguliavimui ir priežiūrai, kad būtų užtikrintas finansinis stabilumas. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | 17 JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimas dėl prisitaikymo prie klimato kaitos ir atsparumo jai stiprinimo turėtų užtikrinti stabilumą, atsigavimą ir geresnę pusiausvyrą tarp įtraukios visuomenės ir klestinčios ekonomikos. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Laikantis ES sutarčių dvasios ir vėliau įgyvendintos politikos, perėjimas prie mažaanglės, tausiau išteklius naudojančios ir žiedinės ekonomikos yra svarbus ES ilgalaikio konkurencingumo, taip pat subalansuotų ekonominių, socialinių ir valdymo aspektų integravimo veiksnys. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Iš tikrųjų Europos veiksmai įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. turi atitikti Sutartis ir atgauti ilgalaikę tvarumo viziją, pagal kurią ekonomikos augimas, socialinė sanglauda ir aplinkos apsauga būtų glaudžiai susiję ir vienas kitą remtų. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Finansų sistema gali atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant tvarumo iššūkius, visų pirma tada, kai reikia pritraukti lėšas, būtinas siekiant pašalinti beveik 180 mlrd. EUR metinį investicijų deficitą, kad iki 2030 m. būtų pasiekti ES klimato ir energetikos tikslai (11). Šiuo aspektu Komitetas pritaria Aukšto lygio ekspertų grupės tvarių finansų klausimais pastabai, kad ES ekonomikos permainos turi vykti realiojoje ekonomikoje, skatinant tvirtą viešojo ir privačiojo sektorių subjektų bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Perėjimą prie tvarios ekonomikos lydės technologijos ir skaitmeninės inovacijos ir jis turėtų saugoti ir skatinti visuotines vertybes (12), kaip nurodo JT generalinis sekretorius. Dėl reglamentavimo stokos ir neskaidrumo didėja blokų grandinės, kriptovaliutų ir išmaniųjų sutarčių keliama teisinė ir operacinė rizika. Siekiant geriau apsaugoti vartotojus ir investuotojus, išsaugoti rinkų vientisumą ir išvengti žalingos praktikos (mokesčių vengimo, pinigų plovimo arba teroristų finansavimo), reikia skatinti finansinių inovacijų tinklų saugumą ir skaidrumą (13). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Su COP 21 tikslais (14) susijusiems projektams reikia pakankamai stabilaus ir įsipareigojimais pagrįsto kapitalo – tiek finansinio, tiek nematerialaus (žmogiškojo, technologinio ir kitų formų santykių kapitalo, įskaitant institucinį kapitalą). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Būtina pritaikyti viešąją politiką, skatinti privačiojo sektoriaus subjektus ir stiprinti ES biudžeto išteklius, suteikiant ekonomikai skaidrumo ir ilgalaikę viziją. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Tvariai vizijai reikia glaudesnės, išsamesnės ir holistinės sąsajos su konkrečiomis politikos sritimis, pavyzdžiui, energetikos sąjunga, skaitmenine darbotvarke ir Europos socialinių teisių ramsčiu, siekiant skatinti tiek viešojo, tiek ir privačiojo sektoriaus socialines ir žaliąsias investicijas. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Toks požiūris taip pat yra ES kapitalo rinkų sąjungos projekto šerdis ir EESRK pritaria nuomonei, kad reikia veiksmingai derinti privatųjį kapitalą, Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir kitų ES fondų finansavimą, siekiant nukreipti investicijas į bendroves, darančias teigiamą išorinį socialinį poveikį ir teigiamą poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Atėjo laikas veikti. Pastaruosius dvidešimt aštuonerius metus Europa pirmauja tvarumo srityje, tačiau ji jokiu būdu nėra vienintelė. |
| --- | --- |

2.13

3.   Finansavimas siekiant pasaulyje darnumo

| 3.1 | Vis dažniau susiduriame su pražūtingais ir nenuspėjamais klimato kaitos ir išteklių išeikvojimo padariniais. Tai gilina socialinę atskirtį ir nelygybę. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje numatyta, kad ES turi skatinti tvarų ir ekologišką vystymąsi. Poreikis spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius tapo absoliučiu (be kita ko – ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto) prioritetu ir jis nulemia vyriausybių ir ekonominės veiklos vykdytojų, darbuotojų ir piliečių veiksmų pobūdį. Taigi reikia organizuoti ir visų pirma finansuoti plataus užmojo ekonominį, socialinį, aplinkosauginį perėjimą. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Šias problemas reikėtų spręsti darniai ir visiems dalyviams dedant bendras pastangas. Finansų sektoriui tenka svarbus vaidmuo nukreipti piliečių, indėlininkų ir investuotojų lėšas, indėlius ir investicijas į ekonomiką. Siekiant šio tikslo tikrieji pokyčiai vyks ekonomikos sektoriuje, todėl įmonių vaidmuo yra pagrindinis ir neišvengiamas. Valdžios institucijos taip pat turės atlikti savo pareigas šioje srityje. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Europa galės užimti tvirtą padėtį tik tuo atveju, jei dėl plano bus pasiektas didžiausias bendras sutarimas. Valstybės narės turėtų susitelkti ir suvienyti jėgas. Individualūs veiksmai ir savi interesai turėtų užleisti kelią bendram projektui dėl ateities, kuris savo ruožtu užtikrintų ateinančių kartų ateitį. Iš tikrųjų, Europos veiksmai įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. turi būti pagrįsti ilgalaike tvarumo ir aiškių tikslų vizija, pagal kurią ekonomikos augimas, socialinė sanglauda ir aplinkos apsauga būtų glaudžiai susiję ir vienas kitą remtų. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ilgalaikis požiūris į tvarų augimą turėtų būti derinamas su viešąja politika, kuri atitinkamai įvertintų neigiamus išorės veiksnius bei tvarias ir netvarias investavimo galimybes. Be to, visose valstybėse narėse turėtų būti užtikrintas į pasaulines vertės grandines geriau integruotos pramonės politikos nuspėjamumas. Turėtų būti atliktas išsamus tyrimas, o po to pradėtas tinkamas politinis procesas, kurį privalo remti Komisija ir valstybės narės. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESRK pabrėžia, kad tvarus augimas turi remtis aplinkos, ekonominiais, socialiniais ir valdymo aspektais užtikrinant subalansuotą, visuotinį ir visapusišką požiūrį ir laikantis visų darnaus vystymosi tikslų bei Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos nuostatų, taip sukuriant būtiniausias horizontaliąsias sąlygas, kurių negali pakeisti kitos priemonės. Ši būtiniausia nepažeidžiama riba yra įtvirtinta tarptautinėse konvencijose dėl pažeidžiamų žmonių teisių (pavyzdžiui, moterų ir mergaičių, vaikų, pabėgėlių ir darbuotojų migrantų, neįgaliųjų ir t. t.) (15) ir jos laikymasis užtikrinamas vykdant gerą fiskalinį valdymą. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Atsižvelgiant į gausius įrodymus, kad Europos piliečiai pageidautų, kad jų santaupos ir investicijos būtų susietos su socialiniais ir aplinkosaugos tikslais, piliečiai turi būti įgalinami ir supažindinami su tvaraus finansavimo klausimais. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Todėl finansų sistema turėtų galiausiai būti labiau orientuota į skaidrumą, pagrįsta faktais ir lengvai suprantama ES piliečiams. Šiuo požiūriu labai svarbūs aspektai yra prieigos prie informacijos apie tvarumą gerinimas ir finansinio raštingumo (gilesnio suvokimo, kaip veikia finansų sistema) skatinimas. |
| --- | --- |

3.8

4.   Kapitalo srautų nukreipimas į tvaresnę ekonomiką

| 4.1 | Nuo pat įkūrimo Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) telkia viešąsias ir privačias investicijas į strategiškai svarbius ES projektus ir yra valdomas atsižvelgiant į Europos investicijų banko (EIB) projektų sąrašą: investicijos į ekologišką energiją ir efektyvų išteklių naudojimą, vandenį, skaitmeninį sektorių, transportą ir t. t. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Tačiau, be ESIF, reikia daugiau investicijų kituose sektoriuose, ypač orientuotų į socialinę struktūrą ir institucijas, įgalinančias jaunimą, moteris ir kitas atskirtį patiriančias ar pažeidžiamas socialines grupes naudotis savo nematerialiuoju kapitalu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Vietos santaupos yra esminis tvirto ekonomikos augimo šaltinis, todėl tvarūs MVĮ projektai turės būti finansuojami vietos bankų. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESRK mano, kad turėtų būti didinamas ESIF finansavimas įtraukiant kapitalą iš ES valstybių narių valstybinių finansų įstaigų ir valstybinių bankų, kurie turėtų dalyvauti bendrai kuriant labiau strateginę ir įtraukią ilgalaikę perspektyvą laikantis bendros apibrėžties, ką faktiškai reiškia „tvarus“, taip pat nubrėžiant pereinamojo laikotarpio veiksmų planą įmonių priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kartu EESRK ragina Europos Centrinį Banką (ECB) ištirti žaliųjų ir socialinių palūkanų normų taikymo galimybę, siekiant skatinti tvarias investicijas ir skolinimą, ir sutinka su Europos Parlamentu, kad ECB gairėse, kuriomis vadovaujamasi vykdant pirkimo programas, būtų aiškiai atsižvelgta į Paryžiaus susitarimą ir ASV tikslus. |
| --- | --- |

4.5

4.6   Suvienodinta tvarios veiklos rūšių klasifikavimo sistema

| 4.6.1 | Reikėtų peržiūrėti tradicinius skaičiavimų ir poveikio vertinimo būdus. Būtinos naujos patikimesnės kiekybinių ir kokybinių veiksnių apibrėžtys, pagal kurias geriau suderinamos prioritetinės ekonominės ir aplinkosauginės vertybės su visuomenės vertybėmis ir žmonijos išlikimu. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESRK pritaria Europos Komisijai, kad skubiai reikia pradėti pirmąjį tvirtos, tačiau dinamiškos tvarumo taksonomijos kūrimo etapą, siekiant užtikrinti rinkos darną ir suteikti aiškias gaires, kas yra ekologiška, socialinio pobūdžio ir susiję su geru valdymu, laikantis holistinio požiūrio. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | Šio proceso pagrindas yra techninė ekspertų grupė tvarių finansų klausimais, kuri visuomet turi būti aukštos kvalifikacijos ir turėti tikslių žinių apie strateginius pramonės sektorius, kad būtų sukurta tvirta ir patikima ekologinė ir socialinė taksonomija. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | Vykdydama savo įgaliojimus, ši grupė pirmiausia turėtų nustatyti aiškius tikslus turinio ir terminų požiūriu, pradedant nuo naujos taksonomijos susiejimo su kitomis taikomomis tarptautinėmis klasifikacijomis (ekonominės veiklos, profesijų, studijų ir t. t.), siekiant labiau atitikti JT kriterijus ir gaires. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | Europos taksonomija turėtų būti trijų lygių:






  — | būtiniausias standartas, suderintas su 2030 m. darnaus vystymosi tikslais (DVT), Paryžiaus susitarimu ir žalos nedarymo principu, laikantis ASV rizikos analizės, |
| --- | --- | --- |

4.6.5

—

būtiniausias standartas, suderintas su 2030 m. darnaus vystymosi tikslais (DVT), Paryžiaus susitarimu ir žalos nedarymo principu, laikantis ASV rizikos analizės,

| — | tarpinis lygmuo, kuriuo nustatoma, ar veikla pasiekiamas patikrinamas teigiamas poveikis, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų aplinkos programos finansų iniciatyvoje (angl. UNEP FI), |
| --- | --- |

—

tarpinis lygmuo, kuriuo nustatoma, ar veikla pasiekiamas patikrinamas teigiamas poveikis, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų aplinkos programos finansų iniciatyvoje (angl. UNEP FI),

| — | lygmuo, kuriuo vykdoma veikla gali paspartinti teigiamas permainas ir paremti ekologinį, ekonominių ir socialinių uždavinių įgyvendinimą, atsižvelgiant į skirtingų suinteresuotųjų subjektų, kurie remsis šia taksonomija, poreikius. |
| --- | --- |

—

lygmuo, kuriuo vykdoma veikla gali paspartinti teigiamas permainas ir paremti ekologinį, ekonominių ir socialinių uždavinių įgyvendinimą, atsižvelgiant į skirtingų suinteresuotųjų subjektų, kurie remsis šia taksonomija, poreikius.

| 4.6.6 | Būtina skubiai suklasifikuoti skirtingas investicijų teikiamos naudos rūšis, kurias būtų galima susieti su tvarumo veiksnio įvedimu (taksonomija). Be to, teigiami kriterijai turi būti papildyti aplinkai kenksmingais padariniais (16), kad būtų galima nustatyti, kuris turtas yra netvarus. |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.7 | Naujoji taksonomija turėtų būti susieta su ES strategija ir investicijų planu, kurie skatina perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos. Ji taip pat turėtų apimti finansinę veiklą, skirtą išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti sektoriuose, kuriems taikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) (17), ir Pastangų pasidalijimo reglamente (18) numatytuose sektoriuose. |
| --- | --- |

4.6.7

4.7   Tvarių finansinių produktų standartai ir ženklinimas

| 4.7.1 | Norint išplėsti tvarių finansų rinkas, svarbiausia investuotojams užtikrinti paprastesnę ir saugesnę prieigą. Turi būti kruopščiai parengti Europos tvarių finansų standartai, nustatant socialiai atsakingų investicijų standartus. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Šiuo tikslu visų pirma būtų įvestas oficialus ES žaliosios obligacijos standartas ir būtų galima apsvarstyti ES žaliosios obligacijos ženklą arba sertifikatą, kuriam būtų atliekama privaloma išorės peržiūra siekiant užtikrinti teigiamo poveikio investicijas. Atsižvelgdamas į „Vartotojams skirtų finansinių paslaugų veiksmų planą. Geresni produktai, didesnis pasirinkimas“ (19), EESRK rekomenduoja Komisijai apibrėžti lengviau palyginamus ir visiškai skaidrius produktus, kurie būtų paprasti ir pasižymėtų panašiomis savybėmis. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Tai atveria galimybę pasiūlyti pavyzdinius visos Europos tvarius produktus ir numatyti tinkamas, nepriklausomas, privalomai sertifikuojamas palyginimo priemones (20), skirtas įvairiems tvariems finansiniams produktams skirtingose ES teisinėse jurisdikcijose. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | Remiantis visos Europos asmeninės pensijos produkto (PEPP) (21) konfigūracija, kaip numatyta 2017 m. birželio 29 d. Komisijos pateiktame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, pensijos teikėjai privalėtų viešai atskleisti, ar ir kaip jie į savo rizikos valdymo sistemas įtraukia ASV veiksnius, tačiau šios nuostatos jų neįpareigoja atsižvelgti į ASV veiksnius savo investicijų politikoje. Įtraukus šį įpareigojimą būtų galima jį plačiau taikyti kaip vieną iš tvarumo sprendimų. |
| --- | --- |

4.7.4

| 4.7.5 | EESRK ragina valstybes nares šį įsipareigojimą tinkamu laiku imti taikyti visiems produktams, susijusiems su pensijomis. Taip būtų lengviau plačiau jį naudoti kaip vieną iš tvarumo sprendimų, taikomų dabartinės paskirstymo sistemos problemoms spręsti. |
| --- | --- |

4.7.5

4.8   Investicijų į tvarius projektus palaikymas

| 4.8.1 | Remiantis atnaujintais strateginiais ES pramonės politikos tikslais, skiriamo kapitalo nukreipimas ilgalaikėms investicijoms turėtų būti derinamas su uždaviniais, kuriais siekiama padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms augti, remti mažiau išsivysčiusius regionus, modernizuoti infrastruktūrą ir užtikrinti žmonių įgalėjimą per švietimą ir mokymą. |
| --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Siekiant papildyti investicijas į tvarią infrastruktūrą, reikia platesnio masto makroprudencinės politikos, pagal kurią būtų atsižvelgiama į fizinį poveikį (didėjančią riziką, susijusią su klimato kaita), laikantis direktyvos „Mokumas II“. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į statybų reikalavimus gaivalinių nelaimių poveikiui sumažinti, draudimo bendrovės turėtų patikslinti rizikos valdymą laikydamosi naujų tvaraus draudimo principų. |
| --- | --- |

4.8.2

| 4.8.3 | EESRK tvirtai remia Europos strateginių investicijų fondo (ESIF 2.0) ir Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) sustiprinimą. Kalbant apie 2021–2027 m. DFP, Komitetas palankiai vertina sukurtiną fondą „InvestEU“, kuris turėtų apimti daugiau privataus kapitalo ir galėti patekti į obligacijų, draudimo ir pensijų planų rinką. |
| --- | --- |

4.8.3

| 4.8.4 | Reikėtų rasti kitų privataus kapitalo šaltinių, kad būtų galima skatinti ir remti įmones, visų pirma MVĮ, investuoti į inovacijas ir MTTP. |
| --- | --- |

4.8.4

| 4.8.5 | Galiausiai EESRK rekomenduoja geriau nustatyti vietas, kur esamos viešosios ir privačios iniciatyvos sukuria tvariausią ir atspariausią infrastruktūrą, ir ragina tai atkartoti tiek ES, tiek šalyse partnerėse, taikant išplečiamo masto sprendimus. |
| --- | --- |

4.8.5

4.9   Tvarumo argumentai teikiant finansines konsultacijas

| 4.9.1 | Kaip nurodyta Komiteto nuomonėje „Institucinių investuotojų ir turto valdytojų pareigos dėl tvarumo“ (22), EESRK palankiai vertina ketinimą iš dalies keisti Finansinių priemonių rinkų direktyvą (FPRD II) ir Draudimo produktų platinimo direktyvą (DPPD), siekiant užtikrinti, kad būtų būtina ištirti, kaip galima įtraukti investuotojų tvarumo prioritetus. Taigi konsultantai galės teikti tinkamas rekomendacijas dėl finansinių produktų suteikdami aiškią informaciją apie galimą riziką ir pranašumus, susijusius su įvairiais tvarumo veiksniais. |
| --- | --- |

4.9.1

| 4.9.2 | EESRK pritaria tam, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) nuostatas dėl tvarumo prioritetų įtrauktų į tinkamumo vertinimo gaires. |
| --- | --- |

4.9.2

4.10   Tvarumo lyginamieji indeksai

| 4.10.1 | Optimaliausia būtų sukurti bendrą metodiką tvarių investicijų nefinansiniams rezultatams įvertinti. Todėl EESRK palankiai vertina lyginamųjų indeksų derinimo reglamentavimą, apimant mažo anglies dioksido kiekio technologijų emitentus – tai pirmasis žingsnis, kuris turėtų būti taikomas ir kitiems tvarumo rodikliams. |
| --- | --- |

4.10.1

| 4.10.2 | Atitinkamai EESRK ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti socialinei sričiai ir pasitelkus techninę ekspertų grupę konsultuotis su visais suinteresuotaisiais subjektais bei paskelbti ataskaitą dėl mažo anglies dioksido kiekio technologijų lyginamojo indekso koncepcijos ir metodikos. |
| --- | --- |

4.10.2

5.   Tvarumo integravimas į rizikos valdymą

Tvarumas yra susijęs su rizika, siejama su gerovės kūrimu, ir negali būti atsietas nuo išteklių gavybos, įsigijimo ir būklės blogėjimo.

5.1   Tvarumas atliekant rinkos tyrimus ir vertinant kredito riziką

| 5.1.1 | EESRK yra nurodęs, kad reitingų agentūrose neturi kilti jokių interesų konfliktų, siekiant užtikrinti tyrimus atliekančių ir balus skiriančių subjektų nepriklausomumą. Be to, jų naudojamos metodikos pagrindimas kiekvienu atveju turi būti skaidrus ir laiku pateiktas. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Dabartinės kredito reitingų agentūros nepakankamai atsižvelgia į žalingų aplinkos, socialinių ir valdymo tendencijų poveikį būsimam emitentų kreditingumui. EESRK ragina numatyti aiškius ES standartus ir priežiūrą dėl aplinkos, socialinių ir valdymo veiksnių įtraukimo į ES veikiančių kredito reitingų agentūrų atliekamus reitingus. Jis taip pat ragina sukurti ESMA sertifikuotų agentų vykdomą Žaliųjų finansų ženklo akreditavimo procesą. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Taip pat turėtų būti vertinama dalyvių – bankų, fondų valdytojų ir kt. – akreditacija. Tai padidintų skirtingų finansinių veikėjų įpareigojimus ir būtų išvengta tam tikrų tendencijų, kai tvarių produktų planas yra tik „žaliojo smegenų plovimo“ (angl. greenwashing) elementas. |
| --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | Galiausiai EESRK siūlo ištirti galimybę sukurti valstybių žaliuosius kredito reitingus. Aiškus „žaliojo“ reitingo nustatymas papildant šalies reitingą taip pat skatintų valstybes nuolat gerinti savo veiklos rezultatus. Be to, tai galėtų būti paskata pritraukti užsienio investicijų. |
| --- | --- |

5.1.4

5.2   Su tvarumu susijusios institucinių investuotojų ir turto valdytojų pareigos: patikėtinio pareiga

| 5.2.1 | Europos Sąjungos priežiūros institucijos (EPI) turi užtikrinti, kad būtų griežtai įgyvendinamos finansinio tarpininkavimo paslaugų funkcijos. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Tam būtinas labiau holistinis požiūris nei numatyta Komisijos veiksmų plane, prioritetą teikiant santykiams švietimo, faktorinių santykių, lyčių, geografinės, rasinės ar etninės, religinės, kultūrinės ir kitų rūšių įvairovės srityse. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Labai svarbus teisinis įsipareigojimas yra aktyvus investuotojų bendravimas su klientais siekiant suprasti jų nefinansinius interesus, taip pat suteikti aiškią informaciją apie galimą finansinę riziką ir pranašumus, siejamus su aplinkos, socialiniais ir valdymo veiksniais. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Reguliuotojai, investuotojai, turto valdytojai, finansų pramonės darbuotojai ir konsultantai turi veikti maksimaliai atsižvelgdami į naudos gavėjo (pavyzdžiui, būsimų pensininkų) ar kliento (neprofesionalių arba institucinių investuotojų) interesus. Visais valdžios institucijų veiksmais ir balsavimu turi būti siekiama apsaugoti tvarią investicinio turto vertę laikantis patikėtinio pareigų. Jie turi teikti ataskaitas, kaip naudojamos jų kaip finansinio turto valdytojų balsavimo teisės. |
| --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Tikslindama su tvarumo veiksniais susijusias investuotojų pareigas, ES sustiprins ilgalaikes investicijas (tvarūs finansai yra aksiomiškai susieti su ilgalaike perspektyva). |
| --- | --- |

5.2.5

5.3   Rizikos ribojimo reikalavimai bankams ir draudimo bendrovėms

| 5.3.1 | EESRK nesenai pabrėžė bankų vaidmenį, kurį jie gali atlikti vykdydami tarpininkavimo funkcijas tarp sąmoningų santaupų ir socialiai atsakingų investicijų. Komitetas rekomenduoja, kad bankų kapitalo poreikiui būtų sudarytos palankesnės sąlygos, jei jie investuoja į žaliąją ekonomiką ir ilgalaikes nesudėtingas „įtraukaus skolinimo“ operacijas, pavyzdžiui, hipotekos paskolas, visų pirma tas, kurios susiejamos su energijos vartojimo efektyvumu, fotovoltinių plokščių įrengimu ir pan. Be to, siekiant skatinti pageidaujamą perėjimą prie tvarios veiklos turėtų būti apsvarstytas papildomas kapitalo apmokestinimas, kai investuojama į aplinkai kenksmingą įrangą. Galbūt reikėtų apsvarstyti alternatyvas, kurios yra tiesiogiai naudingos galutiniams besiskolinantiems subjektams ir investuotojams, pavyzdžiui, mokesčių paskatas. Bendras priežiūros mechanizmas (BPM) šioje srityje turėtų vykdyti specialią priežiūrą (23). |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Vis dėlto, apskaičiuojant pagal riziką įvertintą turtą atnaujinti bankininkystės reitingo modeliai visada turi atspindėti naujausią rizikos lygmenį, siejamą su tvariu turtu ir išsaugant aukštą vartotojų apsaugos lygį. |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Atsižvelgiant į tai būtina geriau apibrėžti vadinamojo žaliojo rėmimo koeficiento vertes, užtikrinančias išsamių ir tvirtų empirinių įrodymų, pagrįstų aiškia ir tikslia žaliųjų investicijų sąvokos apibrėžtimi, egzistavimą. Pagal programą „Horizontas 2020“ ir būsimą programą „Europos horizontas“atsakingai vykdomi moksliniai tyrimai ir inovacijos (angl. RR&I) galėtų būti puikus būdas moksliniams rezultatams gauti. |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Apibendrinant, kad būtų išsaugotas atsparumas ir finansinis stabilumas, šiam naujam scenarijui reikia tinkamo finansinės rizikos valdymo derinimo atsižvelgiant į ASV veiksnių poveikį finansinei grąžai ir atitinkamai pritaikant taisykles dinamiško proceso metu. Kaip nurodyta Europos Parlamento rezoliucijoje dėl tvarių finansų (24), Komisija turėtų skatinti įtraukti riziką tvarumui į sistemą „Bazelis IV“. |
| --- | --- |

5.3.4

6.   Skatinimas didinti skaidrumą ir atsižvelgti į ilgalaikę perspektyvą

| 6.1.1 | Tvariam finansavimui reikalinga paskatų sistema, nukreipianti kapitalo srautus į būtinas investicijas, užtikrinant teisingą ekologinį ir socialinį perėjimą Europoje, kur vadovavimasis vertybėmis suteikia konkurencinį pranašumą Europos įmonėms. |
| --- | --- |

6.1.1

6.2   Atskleidimas ir apskaita

| 6.2.1 | EESRK pažymi, kad ES direktyva dėl nefinansinės informacijos atskleidimo buvo perkeliama be didelio užmojo ir jos metodika nebuvo suderinta, todėl jos poveikį pajuto tik didelės bendrovės, kurios vargu ar prisideda prie tvarių, teisingų ir visapusiškų Europos investicijų. |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Tvarumas kelia nemažai naujų opių klausimų ir iššūkių, susijusių su nefinansinės informacijos atskleidimu, kaip antai skaitmeninė transformacija, nauji matai, standartizavimas, privalomi reikalavimai, nauji tvarūs ekonomikos modeliai ir t. t. Iš tiesų, taksonomijos ir ataskaitų teikimo metodikos turėtų būti kuo labiau standartizuotos, o taisyklės turėtų būti pritaikytos taip, kad būtų galima gauti daugiau ir geriau pateikiamos nefinansinės informacijos. Tokia priemonė leistų reguliuotojams ir rinkos priežiūros institucijoms geriau suprasti pasaulines tendencijas, todėl jie geriau gebėtų imtis atitinkamų veiksmų. Dabartinis etapas vadinamas „tinkamumo patikra“ ir jame bus atsižvelgta į svarstymus, kuriuos po Komisijos paskelbtų viešų konsultacijų iškėlė Finansinio stabilumo tarybos darbo grupė dėl su klimatu susijusių finansinių duomenų atskleidimo. |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Sutelktinio finansavimo platformų atveju į „Pagrindinės informacijos apie investiciją dokumentą“ taip pat turėtų būti įtraukta su sutelktinio finansavimo projekto finansavimu siejama pagrindinė nemateriali, bet apskaitos požiūriu (25)
  finansiškai reikšminga rizika ir pranašumai. |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | EESRK taip pat remia Europos Parlamento rezoliuciją dėl tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (9-asis TFAS) (26) ir primygtinai ragina atlikti TFAS poveikio tvarioms investicijoms vertinimą. |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.5 | EESRK palankiai vertina Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFRAG) įpareigojimą įvertinti naujų ar peržiūrėtų TFAS poveikį tvarioms investicijoms ir ištirti galimus alternatyvius apskaitos metodus. |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.2.6 | EESRK taip pat siūlo, kad Komisija paragintų ESMA:






  — | įvertinti dabartinę kredito reitingų rinkos praktiką, išanalizuojant, kokiu mastu atsižvelgiama į aplinkos, socialinius ir valdymo aspektus, |
| --- | --- | --- |

6.2.6

—

įvertinti dabartinę kredito reitingų rinkos praktiką, išanalizuojant, kokiu mastu atsižvelgiama į aplinkos, socialinius ir valdymo aspektus,

| — | į savo gaires įtraukti su aplinka ir socialiniu tvarumu susijusią informaciją, kurią turi atskleisti kredito reitingų agentūros ir prireikus apsvarstyti papildomas priemones. |
| --- | --- |

—

į savo gaires įtraukti su aplinka ir socialiniu tvarumu susijusią informaciją, kurią turi atskleisti kredito reitingų agentūros ir prireikus apsvarstyti papildomas priemones.

6.3   Įmonių valdymas ir perdėtas trumparegiškumas kapitalo rinkoje

| 6.3.1 | Daugelis investuotojų norėtų žinoti, ar įmonė taiko tikslius ir skaidrius apskaitos metodus ir ar paprastiems akcininkams leidžiama balsuoti dėl svarbių klausimų. Jie taip pat nori, kad įmonės išvengtų interesų konfliktų rinkdamosi valdybos narius, reitingų agentūras ir auditorius. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Atėjo laikas rimtai apsvarstyti ne tik aplinkos (A) ir socialinius (S) veiksnius (standartai, ženklinimas, žalumui ir socialinei sričiai palankus rizikos ribojimo reikalavimų veiksnys, tvarumo lyginamieji indeksai), bet ir įmonių valdymo (V) veiksnį, ir įmonėms, apeinančioms skaidraus informacijos apie pagrindinius aspektus, pavyzdžiui, fiskalinį valdymą, žmogaus teises, korupciją, pinigų plovimą ir kitą neteisėtą veiklą, atskleidimo reikalavimą nesuteikti jokių pranašumų ir pašalinti iš tvarumo reitingų. |
| --- | --- |

6.3.2

7.   Veiksmų plano vykdymas

| 7.1 | EESRK ragina tarpusavyje suderinti visas Europos institucijas, agentūras ir mechanizmus ir prireikus pakeisti jų įgaliojimus pagal veiksmų plano įgyvendinimo grafiką. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Netikrumas dėl ateities ir ilgalaikės rizikos atskleidimo nebuvimas labiausiai trukdo atlikti ilgalaikes analizes (iš tiesų tėra tik keletas prognozių, apimančių ilgesnį nei penkerių metų laikotarpį). |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Europos priežiūros institucijos taip pat turėtų atlikti svarbų vaidmenį stebint tvarumą. Siekiant sukurti bendrą europinę atitinkamų scenarijų analizės metodiką reikėtų išanalizuoti, kaip atsižvelgiama į aplinkos, socialinius ir valdymo rizikos veiksnius, ir Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) galėtų juos palaipsniui įtraukti į atliekamą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Galiausiai Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) tvaraus finansavimo srityje turėtų parengti tarptautinius reguliavimo ir priežiūros standartus (27) ir skatinti jų laikytis, kad būtų užtikrintas visuotinis naujos tvarumo struktūros nuoseklumas. |
| --- | --- |

7.4

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“ COM(2018) 97 final, 6 skyrius „Tolesni veiksmai“.

1

(2)  Žr. EIB taksonomijos projektą, pateikiamą https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report-annex-3_en.pdf

2

(3)  Reikšmingumo kriterijų sistemoje analizuojami labiausiai bendrovių finansinius veiklos rezultatus lemiantys veiksniai, įskaitant finansiškai svarbius tvarumo veiksnius.

3

(4)  Padengtosios obligacijos – kredito įstaigų išleisti skoliniai įsipareigojimai, užtikrinti tiksline turto grupe, kurios atžvilgiu obligacijų turėtojai, kaip privilegijuotieji kreditoriai, turi tiesioginio atgręžtinio reikalavimo teisę. Žr. naujus pasiūlymus dėl reglamentų COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD) ir COM(2018) 94 final – 2018/043 (COD).

4

(5)  Bazelio sistema yra tarptautinis reguliavimo susitarimas, kuriuo buvo nustatytos tam tikros reformos, skirtos bankų sektoriaus reguliavimui, priežiūrai ir rizikos valdymui gerinti. Visi Bazelio komiteto standartai yra minimalūs reikalavimai, kurie taikomi tarptautiniu mastu veikiantiems bankams, todėl į šią sistemą įtraukus nuostatas dėl tvarumo bus lengviau visame pasaulyje judėti ta pačia kryptimi. https://www.bis.org/bcbs/basel3.html

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2016.078.01.0011.01.LIT

6

(7)  Išsami EESRK pozicija išdėstyta nuomonėje „Daugiametė finansinė programa po 2020 m.“ (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

7

(8)  Europos Komisija siūlo, kad 2021–2027 m. laikotarpiu ne mažiau kaip 25 proc. ES išlaidų turi prisidėti prie klimato politikos tikslų įgyvendinimo (2014–2020 m. laikotarpiu buvo nustatyta 20 proc. riba).

8

(9)  https://www.morganstanley.com/pub/content/dam/msdotcom/ideas/sustainable-signals/pdf/Sustainable_Signals_Whitepaper.pdf

9

(10)  Žr. Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) ir EBPO pranešimą The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives.

10

The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives

(11)  Žr. pirmiau, Veiksmų planas, Bendras įvadas, 1.1 punktas.

11

(12)  Siekiama apibrėžti, kaip Jungtinių Tautų sistema rems šių technologijų naudojimą, siekdama paspartinti Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą ir geriau suderinti jas su vertybėmis, įtvirtintomis JT chartijoje, Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir tarptautinės teisės normose bei standartuose.
  http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf

12

Siekiama apibrėžti, kaip Jungtinių Tautų sistema rems šių technologijų naudojimą, siekdama paspartinti Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą ir geriau suderinti jas su vertybėmis, įtvirtintomis JT chartijoje, Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir tarptautinės teisės normose bei standartuose.

http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf

(13)  Žr. EESRK nuomonę dėl Komisijos finansinių technologijų („FinTech“) veiksmų plano (OL C 367, 2018 10 10, p. 61).

13

(14)  2015 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencija (COP 21).

14

(15)  Žr., visų pirma JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, ES pagrindinių teisių chartijos ir TDO darbo standartus.

15

(16)  Žr. EBPO „Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų oficialiai remiamų eksporto kreditų ir aplinkos principų bei socialinio išsamaus patikrinimo“.

16

(17)  Kaip nurodyta Direktyvos 2003/87/EB 1 priede, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/29.

17

(18)  Reglamentas, kuriuo, prisidedant prie klimato politikos veiksmų, kad būtų vykdomi įsipareigojimai pagal Paryžiaus susitarimą, valstybėms narėms nustatomi įpareigojimai 2021–2030 m. laikotarpiu sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų metinį kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013.

18

(19)  Žr. EESRK nuomonę „Vartotojams skirtos finansinės paslaugos“ (OL C 434, 2017 12 15, p. 51).

19

(20)  Remiantis „Pagrindiniais lyginamųjų priemonių principais“ (angl. Key principles for comparison tools).

20

Key principles for comparison tools

(21)  2016 m. pabaigoje kaupiamųjų ir privačių pensijų fondų turtas EBPO zonoje viršijo 38 trilijonus JAV dolerių.

21

(22)  Žr. nuomonę „Institucinių investuotojų ir turto valdytojų pareigos dėl tvarumo“, 3.8 punktas (žr. šio Oficialiiojo leidinio p. 97).

22

(23)  Žr. EESRK nuomonę „Bankų sąjungos sukūrimas“ (OL C 237, 2018 7 6, p. 46).

23

(24)  http://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20180529IPR04517/meps-back-resolution-on-sustainable-finance

24

(25)  Finansinių ataskaitų punktai yra reikšmingi, jei jie gali turėti įtakos naudotojų ekonominiams sprendimams. Reikšmingumo koncepcija yra visuotinai pripažintas apskaitos principas ir ataskaitas teikiančios įmonės turi atskleisti visus tokius dalykus. https://www.business-case-analysis.com/materiality-concept.html

25

(26)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0381+0+DOC+XML+V0//LT

26

(27)  Žr. Methodology for Assessing Implementation of the IOSCO Objectives and Principles of Securities Regulation.

27

Methodology for Assessing Implementation of the IOSCO Objectives and Principles of Securities Regulation

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/83

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio ir migracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų priemonės finansinės taisyklės

(COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD))

(2019/C 62/13)

| Pranešėjas | Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Pranešėjas

Stefano MALLIA

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Europos Vadovų Taryba, 2018 6 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 177, 304 straipsniai ir 322 straipsnio 1 dalis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 111/0/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Europos Vadovų Taryba, 2018 6 19

Teisinis pagrindas

SESV 177, 304 straipsniai ir 322 straipsnio 1 dalis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinės sesijos Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

111/0/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Sanglaudos politika yra viena labiausiai apčiuopiamų ES politikos sričių, kuri daro tiesioginį poveikį kasdieniam piliečių gyvenimui. Atsižvelgdamas į tai EESRK kategoriškai nepritaria Komisijos pasiūlymui 10 % realiąja išraiška sumažinti sanglaudos politikos biudžetą. Todėl EESRK ragina valstybes nares rasti sprendimų, kurie leistų 2020 m. vertėmis išsaugoti tokio paties dydžio biudžetą kaip ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad reikia aiškios politinės strategijos, kuri būtų suderinta su ES pasauliniais įsipareigojimais. EESRK ragina Komisiją atnaujinti strategiją „Europa 2020“ ir naujojo Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) prioritetus suderinti su šia naująja strategija. EESRK rekomenduoja Komisijai veiksmingai integruoti darnaus vystymosi tikslus (DVT) į reglamentus, susijusius su sanglaudos politika, užtikrinant, kad šie tikslai būtų kompleksiškai įtraukti į visus fondų prioritetus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nuomone, Bendrųjų nuostatų reglamento (makroekonominių sąlygų, sumažėjusio bendro finansavimo ir kt.) nulemtos ekonominės aplinkybės sukurtų pernelyg nelanksčią aplinką ir galėtų pakenkti investavimui. Todėl EESRK:






  — | nesutinka su makroekonominių sąlygų taikymu nubaudžiant regionus ir piliečius, kurie nekalti dėl nacionaliniu ar Europos lygmenimis priimtų makroekonominių sprendimų; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

nesutinka su makroekonominių sąlygų taikymu nubaudžiant regionus ir piliečius, kurie nekalti dėl nacionaliniu ar Europos lygmenimis priimtų makroekonominių sprendimų;

| — | ragina Komisiją išsaugoti „n+3“ įsipareigojimų panaikinimo taisyklę; |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją išsaugoti „n+3“ įsipareigojimų panaikinimo taisyklę;

| — | prašo Komisijos dar kartą apsvarstyti galimybę padidinti bendro finansavimo normas. |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos dar kartą apsvarstyti galimybę padidinti bendro finansavimo normas.

| 1.4. | EESRK labai vertina pastangas, skirtas supaprastinimui, lankstumui ir rezultatyvumui, nes jos rodo, jog pasirinkta teisinga kryptis. Tačiau, deja, naujosios taisyklės nėra vienas taisyklių rinkinys. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad su paramos telkimu pagal temas susijusios taisyklės yra pernelyg griežtos. EESRK siūlo, kad vieną iš politikos tikslų rinktųsi valstybės narės. Todėl EESRK ragina valstybes nares apsvarstyti 5-ąjį politikos tikslą, nes šis tikslas gali užtikrinti labiausiai jų konkrečioms problemoms pritaikytą sprendimą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK rekomenduoja Komisijai parengti reikiamas priemones, kurios leistų struktūrinių ir nuolatinių sunkumų patiriančioms vietovėms (saloms, kalnų regionams ir kt. (1)) veiksmingai spręsti savo konkrečias ir sudėtingas problemas. Tai negali likti vien nacionalinių valdžios institucijų kompetencija. EESRK taip pat rekomenduoja, kad šiose vietovėse įgyvendinami projektai būtų remiami didesnėmis bendro finansavimo normomis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja ieškoti ad-hoc sprendimų, kurie tiktų toms šalims arba regionams, kurie 2007–2013 m. programos laikotarpiu buvo klasifikuojami kaip konvergencijos regionai ir 2014–2020 m. laikotarpiu jiems buvo taikoma 80 % bendro finansavimo norma, bet 2021–2027 m. laikotarpiu jie jau bus laikomi pereinamojo laikotarpio regionais ir jiems bus taikoma 55 % bendro finansavimo norma. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad Komisija turėtų toliau stiprinti sinergiją, rasdama būdą į taisyklių rinkinį vėl įtraukti Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondą ir taip pat sustiprindama jo susiejimą su „Europos socialiniu fondu +“ (ESF+). EESRK taip pat pritaria didesnei integracijai su kitomis finansavimo programomis ir priemonėmis („Horizontas 2020“„InvestEU“ ir kt.) ir mano, kad jas reikėtų integruoti ir tarpusavyje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | Šie ryšiai turėtų atsispindėti ir fondų programose. EESRK ragina valstybes nares parengti ir įgyvendinti keletą fondų jungiančias programas, kurios integruotai spręstų problemas. EESRK mano, kad integracija taip pat turėtų vykti ir teritorinio bendradarbiavimo požiūriu; būtina pagrįstai susieti miesto ir kaimo, miesto ir priemiesčio vietoves, t. y. taikyti konkrečia vieta pagrįstą požiūrį. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.9. | Viena pačių svarbiausių sėkmingos sanglaudos politikos sąlygų yra įgyvendinti daugiapakopį ir daugiasubjektį valdymą, kai ekonominiai ir socialiniai partneriai dalyvauja sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese. Dėl elgesio kodekso, EESRK pažymi, kad Europos socialiniai partneriai juo nepatenkinti ir prašo jį peržiūrėti ir atnaujinti, tiesiogiai su jais konsultuojantis. Komitetas taip pat prašo, kad elgesio kodeksas būtų privalomas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK nesutinka su tuo, kad naujajame pasiūlyme dėl Bendrųjų nuostatų reglamento atsisakyta vyrų ir moterų lygybės skatinimo, nediskriminavimo, prieinamumo neįgaliesiems ir darnaus vystymosi principų. Todėl Komitetas labai rekomenduoja 2014–2020 m. galiojančio Bendrųjų nuostatų reglamento 7 straipsnį įtraukti į siūlomą naująjį Bendrųjų nuostatų reglamentą ir kad šis principas būtų tiesiogiai įtvirtintas pagrindiniame siūlomo Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo reglamento tekste. Be to, EESRK primygtinai siūlo įtraukti prieinamumo užtikrinimą neįgaliesiems į siūlomo Bendrųjų nuostatų reglamento 67 straipsnį dėl veiksmų atrankos. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, kad būtinos efektyvesnės bendros komunikacijos pastangos. Pernelyg dažnai ES finansuojami projektai vykdomi piliečiams mažai žinant arba visai nežinant apie ES vaidmenį. Todėl EESRK prašo Komisijos parengti veiksmingesnę informacinę strategiją, skirtą ES piliečiams ir įvairiems paramos gavėjams. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK giliai apgailestauja, kad sanglaudos politikos biudžetas realiąja išraiška sumažintas 10 % Todėl EESRK kategoriškai nepritaria siūlymui sumažinti ES biudžetą ir siūlo, kad valstybės narės rastų sprendimų, kurie leistų 2020 m. vertėmis išsaugoti tokio paties dydžio biudžetą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sanglaudos politika yra vienas svarbiausių elementų, padedančių priartinti piliečius prie Europos integracijos vizijos. Ji turi aiškią pridėtinę vertę, nes kuriamos darbo vietos, užtikrinamas tvarus augimas ir šiuolaikiška infrastruktūra, įveikiamos struktūrinės kliūtys, padidinamas žmogiškasis kapitalas ir gerinama žmonių gyvenimo kokybė. Štai kodėl EESRK labai teigiamai vertina faktą, kad į finansavimą gali pretenduoti visi regionai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | ES sanglaudos politika privalo būti neatsiejama stiprų teritorinį aspektą turinčios Europos investicijų strategijos dalis, siekiant suteikti kiekvienam regionui reikiamų savo konkurencingumo didinimo priemonių. Ši politika turi paskatinti ekonominę ir struktūrinę transformaciją, kiekviename regione užtikrindama atsparų pagrindą, paremtą kiekvieno iš jų stipriosiomis savybėmis. (2) |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad naujasis požiūris, kuris vis dar grindžiamas trimis kategorijomis (mažiau išsivystę, pereinamojo laikotarpio ir labiau išsivystę regionai), yra labiau pritaikytas konkretiems poreikiams. Nors lėšų paskirstymo metodas vis dar daugiausia remiasi BVP vienam gyventojui, buvo įvesti nauji kriterijai (jaunimo nedarbas, žemas išsilavinimo lygis, klimato kaita ir migrantų priėmimas ir integravimas). EESRK mano, jog tai geriau atspindi situaciją vietoje, nors, atsižvelgiant į Reglamentavimo patikros valdybos reikalaujamą Poveikio vertinimą (3), šį metodą būtų galima dar labiau patobulinti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK yra giliai sunerimęs dėl Komisijos pasiūlymo sumažinti bendro finansavimo normas ir jo poveikio mažiau palankioje finansinėje padėtyje esančių paramos gavėjų galimybėms dalyvauti. PVM įtraukimas į tinkamas finansuoti išlaidas yra vertintinas teigiamai, nors panašaus įtraukimo iš dalies esama ir dabartiniu laikotarpiu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pažymėtina, kad yra situacijų, kai šalys arba regionai klasifikuojami kaip 2007–2013 m. programos konvergencijos regionai ir 2014–2020 m. laikotarpiu jiems taikoma 80 % bendro finansavimo norma, bet 2021–2027 m. laikotarpiu jie jau bus laikomi pereinamojo laikotarpio regionais ir jiems bus taikoma 55 % bendro finansavimo norma, o tai jiems reikš didžiulį bendro finansavimo sumažėjimą. EERSK mano, kad reikia konkrečiai spręsti tokių situacijų klausimą. Be to, pažymėtina, kad privatų finansavimą gaunančių projektų atveju naudos gavėjai bendrą finansavimą gaus tik viešųjų lėšų daliai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES prioritetas atokiausių regionų atžvilgiu turi būti su Europos žemynu šiuos regionus siejančių ryšių ir jų piliečių dalyvavimo Europos projekte jausmo stiprinimas (4). EESRK teigiamai vertina faktą, kad atokiausi regionai ir toliau gaus specialią ES paramą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tačiau EESRK apgailestauja, kad sanglaudos politika vis dar negali pasiūlyti išsamių sprendimų konkrečių, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje paminėtų teritorijų sunkumams (5). Tyrimai rodo, kad centrinės valdžios institucijos ne visada atsižvelgia į konkrečių vietovių, kurios minimos 174 straipsnyje, poreikius. Todėl EESRK mano, kad Komisija turėtų skatinti regionų ir vietos suinteresuotuosius subjektus dalyvauti valstybėms narėms formuojant konkretiems jų regionams skirtą politiką, kartu laikantis atitinkamuose regionuose esančios institucinės ir teisinės sistemos. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrieji principai

| 3.1. | EESRK nesutinka su tuo, kad naujajame pasiūlyme dėl Bendrųjų nuostatų reglamento atsisakyta vyrų ir moterų lygybės skatinimo, nediskriminavimo, prieinamumo neįgaliesiems ir darnaus vystymosi principų. Europos acquis programuojant ir įgyvendinant fondus šiems klausimams buvo taikomas universalus požiūris (dabartinio Bendrųjų nuostatų reglamento 7 straipsnis ir 2007–2013 m. bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnis). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Todėl EESRK primygtinai rekomenduoja dabartinio Bendrųjų nuostatų reglamento 2014–2020 m. 7 straipsnį įtraukti į siūlomą naująjį Bendrųjų nuostatų reglamentą ir šį principą tiesiogiai įtvirtinti pagrindiniame pasiūlyto Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo reglamento tekste. Be to, EESRK primygtinai siūlo įtraukti į siūlomo Bendrųjų nuostatų reglamento 67 straipsnį dėl veiksmų atrankos prieinamumą neįgaliems asmenims. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | Kadangi ES yra Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK) šalis, EESRK mano, kad tikslinga būtų įtraukti šią konvenciją į siūlomo Bendrųjų nuostatų reglamento teisinį pagrindą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad tikra visų lygmenų partnerystė su ekonominiais ir socialiniais partneriais ir organizuotos pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais rengiant, vykdant ES sanglaudos politikos programas ir projektus ir atliekant jų ex-post įvertinimą, padidina šių programų ir projektų kokybę ir įgyvendinimo veiksmingumą. Kadangi EESRK prašė parengti gero elgesio kodeksą, jis tvirtai pritaria Komisijos iniciatyvai ir sutinka su jos pasiūlytomis rekomendacijomis (6 straipsnis) (6). EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlymą gali tekti patobulinti, kad juo būtų atsižvelgta į konkrečių sektorių sunkumus (pirmiausia susijusius su nacionaliniu saugumu), kuriems skirtos migracijos ir saugumo programos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad valdymo institucijų ir ekonominių ir socialinių partnerių partnerystė ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taikant daugiapakopį ir daugiasubjektį valdymą, yra vienas būtinų sėkmingos sanglaudos politikos kriterijų. Tai turi būti pagrindinė partnerystės susitarimų sudarymo ir Europos lėšų skyrimo sąlyga. EESRK teigiamai vertina naują įpareigojančią formuluotę ir aiškiai prašo teisėkūros institucijos palikti dabartinį formulavimą: „įtraukia“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dėl elgesio kodekso, EESRK atkreipia dėmesį į Europos socialinių partnerių nepasitenkinimą ir prašo kodeksą peržiūrėti ir atnaujinti, tiesiogiai su jais konsultuojantis. Komitetas prašo, kad elgesio kodeksas taptų privalomas. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Norint sustiprinti partnerystės įgūdžius ir veiksmingumą EESRK ragina numatyti 6 straipsnyje minimiems partneriams pajėgumų stiprinimo ir techninės pagalbos priemones. EESRK taip pat norėtų, kad būtų sukurtas metinių konsultacijų su atitinkamais partneriais mechanizmas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK sutinka su tuo, kad kiekvienas stebėsenos komiteto narys turėtų po vieną balsą. Siekiant užtikrinti teisingesnę sprendimų priėmimo pusiausvyrą, balsus reikėtų paskirstyti taip: 50 % valdymo institucijoms ir 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytoms institucijoms ir 50 % ekonominiams ir socialiniams partneriams, kurie minimi b ir c punktuose. EESRK pažymi, kad šį pasiūlymą gali tekti patobulinti, atsižvelgiant į tokius jautrius klausimus, kaip nacionalinis saugumas. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Supaprastinimas

| 4.1. | EESRK mano, kad nepaprastai svarbu iš esmės sumažinti nereikalingą administracinę naštą paramos gavėjams išsaugant aukštą teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimo lygį. EESRK pripažįsta ir teigiamai vertina faktą, kad Komisijos pasiūlyme supaprastinimo požiūriu buvo sprendžiama daugelis klausimų. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK siūlo sistemingai taikyti iniciatyvos „Small Business Act“ principą „tik vieną kartą“ (angl. only once), užtikrinant, kad administracinius, audito ir kontrolės formalumus atlikę projektų vadovai rezultatus tiesioginei kompetentingai valdymo institucijai perduotų tik vieną kartą, o pastaroji būtų atsakinga už jų perdavimą nacionalinėms ir Europos valdymo institucijoms. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK taip pat rekomenduoja labai mažiems projektams nustatyti ypač supaprastintą de minimis kontrolės ir audito sistemą: jeigu tiesioginė valdymo institucija nustato ir paskelbia, kad laukti rezultatai buvo pasiekti, neturėtų būti reikalaujama tolesnių patikrinimų ar audito. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vadinti Bendrųjų nuostatų reglamentą vienu taisyklių rinkiniu būtų perdėta. Nors jis skirtas septyniems fondams, esant nemažai išimčių, trūksta nuoseklumo; dažnai skirtingos nuostatos numatytos, pavyzdžiui, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui, Prieglobsčio ir migracijos fondui, Vidaus saugumo fondui ir Sienų valdymo ir vizų priemonei. Atsižvelgiant į Aukšto lygio grupės supaprastinimo klausimais po 2020 m. išvadas (7), EESRK mano, kad reglamentavimo dokumentų rinkinys turėtų būti daug paprastesnis ir reikėtų vengti fondų mikrovaldymo. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Nors EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad į Bendrųjų nuostatų reglamentą įtraukti nauji fondai, skirti migracijos krizei ir saugumo klausimams (8), Komitetas didžiai apgailestauja, kad taisyklės netaikomos Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir kad sąsajos su „Europos socialiniu fondu +“ yra silpnesnės nei ankstesniame reglamente. EESRK prašo Komisijos šį sprendimą persvarstyti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK sutinka, kad norint išvengti krizių aštrinimo prioritetą reikia teikti įsipareigojimų, o ne mokėjimų sustabdymui. Mokėjimai turi būti stabdomi tik tuo atveju, jei prašoma imtis neatidėliotinų veiksmų, ir tuomet, kai labai nesilaikoma reikalavimų. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Lankstumas

| 5.1. | Kad sudarytų geresnes sąlygas verslo kūrimui ir augimui, ES privalo remti reformas, kuriomis kuriama investicijoms palanki aplinka, kurioje galėtų klestėti įmonės, ir gerinti bendrąsias sąlygas verslumui. Sanglaudos lėšas būtina naudoti geresnėms sąlygoms startuolių ir jaunų inovatyvių MVĮ augimui sudaryti ir šeimos verslo perėmimui skatinti. Šiuo klausimu EESRK mano, kad sanglaudos politika turi suteikti stabilų, bet kartu ir lankstų pagrindą (9). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Dėl privalomų perkėlimų Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), EESRK pažymi, kad visa finansavimo suma, kurią reikės perkelti, išlieka tokio pat dydžio kaip dabar, nors apskritai visas finansavimas sumažintas 10 % Todėl bendras lėšų, kurios perkeliamos, procentinis dydis faktiškai būtų didesnis nei dabartiniu programavimo laikotarpiu. EESRK sutinka su bendru principu, jeigu tik bendras sanglaudos politikos biudžetas liktų 2014–2020 m. dydžio. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Be to, šiuo metu 100 % EITP perkeliamų lėšų rezervuotos kiekvienai valstybei narei. Pasiūlymas naujam laikotarpiui – konkrečiai valstybei narei rezervuoti tik 70 % lėšų, o likusius 30 % perduoti Komisijos pasirinktiems projektams. EESRK griežtai nepritaria šiam siūlomam principui. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK teigiamai vertina faktą, kad nebebus konkrečių taisyklių investicijoms, iš kurių gaunama pajamų. EESRK taip pat pažymi, kad nebus „didelės apimties projektų“ proceso (vietoje to, strateginius projektus stebės stebėsenos komitetas). Nors savaime tai yra teigiamas poslinkis, EESRK nuogąstauja dėl to, kaip bus galima užtikrinti didelės apimties projektų tinkamumą. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESRK taip pat teigiamai vertina galimybę, atsižvelgiant į besikeičiančias aplinkybes, pakoreguoti programos tikslus ir išteklius, nes stichinės nelaimės atveju nuo pat pirmos dienos būtų galima mobilizuoti ES finansavimą (10). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK sutinka, kad vien dotacijomis negalima išspręsti didelio investicijų deficito problemos. Dotacijas galima veiksmingai papildyti sverto poveikį turinčiomis ir arčiau rinkos esančiomis finansinėmis priemonėmis. Todėl EESRK teigiamai vertina faktą, kad dotacijų ir finansinių priemonių derinimas bus lengvesnis ir kad naujoji sistema numato specialias nuostatas, skirtas pritraukti daugiau privataus kapitalo. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK pritaria faktui, kad valstybių narių techninė parama buvo supaprastinta ir patikslina, kad ja taip pat turėtų pasinaudoti ir 6 straipsnyje minimi partneriai. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Rezultatyvumas

| 6.1. | EESRK apgailestauja, kad Komisija nepradėjo dalyvaujamojo proceso, skirto visa apimančiai ir kompleksinei darnios Europos iki 2030 m. ir vėliau strategijai parengti. Kyla klausimų dėl prioritetų, su kuriais Komisija siūlo suderinti valstybių narių partnerystės sutartį ir veiksmų programas. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK rekomenduoja, kad Komisija suderintų sanglaudos politiką su Jungtinių Tautų darbotvarke iki 2030 m., o šios darbotvarkės darnaus vystymosi tikslai būtų įtraukti į pagrindinį Bendrųjų nuostatų reglamento tekstą, apimant visus fondus. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESRK nuogąstauja dėl naujų paramos telkimo pagal temas taisyklių. EESRK mano, kad fondų telkimas remiantis dviem prioritetais yra pernelyg ribojantis. EESRK yra sunerimęs dėl to, kad Komisija šiuo klausimu nusprendė taikyti „vieno kurpalio“ principą. EESRK mano, kad telkimas pagal temas turi būti pakankamai lankstus, kad finansavimo prioritetai leistų atsižvelgti į skirtingus vystymosi poreikius nacionaliniu ir regionų lygmenimis. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESRK teigiamai vertina tvirtesnį susiejimą su Europos semestru per konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas (11). Tačiau Komitetas nesutinka, kad makroekonominėmis sąlygomis būtų baudžiami regionai ir piliečiai, kurie nekalti dėl makroekonominių sprendimų, priimamų nacionaliniu ar Europos lygmenimis (12). EESRK sutinka, kad taip pat svarbu užtikrinti visišką papildomumą ir koordinavimą su naująja sustiprinta reformų rėmimo programa. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kadangi tai gali prisidėti prie galimybės paprasčiau gauti finansavimą, EESRK teigiamai vertina padidintą sinergiją tarp tam tikrų programų („žymėjimo pažangumo ženklu metodas“), tačiau daugeliu atveju pasiūlymas yra nepakankamai aiškus (pavyzdžiui, ar bendruomenės inicijuotos vietos plėtros priemonės atveju struktūrinius fondus galima derinti su EŽŪFKP). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Dėl įsipareigojimų panaikinimo taisyklių, EESRK apgailestauja, kad šis pasiūlymas iš dalies keičia dabartinę taisyklę „n+3“ į „n+2“ ir ragina Europos Komisiją šį pakeitimą svarstyti iš naujo. Komitetas nori, kad būtų įvertinti šalių, kurioms sunkiau sekasi įgyvendinti programas, poreikiai ir joms būtų pasiūlyta daugiau, o ne mažiau lankstumo. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Be to, pažymėtina, kad administraciniams pajėgumams, ypač mažesnėse valstybėse narėse ir regionuose, pradiniais 2021–2027 m. laikotarpio etapais gali tekti labai didelis krūvis. Tai reikia įvertinti atsižvelgiant į faktą, kad nors valstybės narės dar nebaigė dabartinio programavimo laikotarpio, jos jaus spaudimą pradėti įgyvendinti paskutinius dvejus naujo programavimo laikotarpio metus (dėl 5 + 2 principo) ir taikant „n+2“ taisyklę ir sumažintą išankstinio finansavimo sumą. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Kadangi mažosioms ir labai mažoms įmonėms ir pilietinės visuomenės organizacijoms gali kilti sunkumų pasinaudoti apskritai Europos fondų teikiamomis galimybėmis, EESRK prašo remti veiksmus, kurie didina tokių įmonių ir organizacijų galimybes gauti informaciją, užtikrina konsultavimą ir kuravimą ir stiprina jų intervencinius gebėjimus. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Programavimas ir įgyvendinimas

| 7.1. | EESRK teigiamai vertina faktą, kad nustatyta mažiau politikos tikslų, kurie atrodo lankstesni už savo pirmtakus, tačiau apgailestauja, kad šie tikslai nesusieti su platesniu strateginiu kontekstu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EESRK ypač teigiamai vertina naują politikos tikslą „Piliečiams artimesnė Europa“ (5-ąjį politikos tikslą). EESRK tikisi, kad atsižvelgiant į tikslo pavadinimą (ir 17 straipsnio 3 dalies g punkto reikalavimus) valstybės narės parengs ir įgyvendins savo programas pagal šį tikslą glaudžiai bendradarbiaudamos su piliečiais, ekonominiais ir socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESRK nerimauja dėl to, kad iš pradžių programos bus rengiamos tik pirmiems penkeriems metams. EESRK mano, kad ši strategija turi privalumų, tačiau gali tapti didele administracine našta valdžios institucijoms, kurioms taip pat iškils pavojus neįvykdyti įsipareigojimų panaikinimo taisyklių. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Programavimo dokumentų (partnerystės sutarties ir veiksmų programų) supaprastinimas vertintinas teigiamai. EESKR ypač pritaria partnerystės sutarties supaprastinimui ir mano, kad ji turėtų tapti strateginiu aukšto lygio dokumentu. Todėl svarbu, kad būtų dedamos pastangos užtikrinti, kad valstybių narių programos atitiktų ES prioritetus ir pasižymėtų tarpusavio sinergija. EESRK taip pat pritaria deleguotųjų aktų supaprastinimui. Siekiant išvengti pavojaus, kad valdymo institucijos imsis perteklinio reglamentavimo, EESRK prašo Komisijos į deleguotųjų aktų rengimo procesą įtraukti Europos ekonominius ir socialinius partnerius. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESRK mano, jog būtina pasiūlyti paprastus sprendimus, kurie skirtingų teritorinių lygmenų skirtingas su sanglaudos politika susijusias iniciatyvas (strategijas ir programas) susietų horizontaliai (pavyzdžiui, makroregionines strategijas su tarpvalstybinėmis programomis) ir vertikaliai (tarp skirtingų teritorinių lygmenų). Dėl šios priežasties EESRK teigiamai vertina 17 straipsnį ir ragina Komisiją tęsti darbą šia kryptimi. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Daugiau kaip pusė pasaulio gyventojų šiuo metu gyvena miestuose ir iki 2050 m. ši jų dalis turėtų pasiekti 70 % (13). Todėl EESRK teigiamai vertina sprendimą padidinti ERPF lėšas, numatytas integruotai darniai miestų plėtrai, tačiau apgailestauja, kad toks biudžeto sprendimas nenumatytas ir „Europos socialinio fondo +“ atveju. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESRK mano, kad teisinga yra grįsti teritorinį vystymąsi integruotomis teritorinėmis strategijomis, nes tai leidžia vietos lygmeniui nustatyti savo potencialą ir poreikius ir imtis veiksmų nustatytiems konkretiems poreikiams patenkinti palaikant partnerystę su visais vietos veikėjais. EESRK mano, kad tai yra gero valdymo principas, kurį reikėtų labai skatinti ir stiprinti. Todėl EESRK teigiamai vertina tai, kad pagal 6 straipsnį partneriai privalo dalyvauti rengiant ir įgyvendinant teritorines strategijas. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | EESRK taip pat teigiamai vertina naujas kitas integruotas priemones, kurios minimos 22 straipsnio c punkte, nes jos leidžia rasti ir naudoti specialiai pritaikytus ir vietos lygmeniu veikiančius sprendimus, tačiau apgailestauja, kad jų naudojimas apsiriboja 5-uoju politikos tikslu. Tokia priemonė turėtų būti naudojama visiems politikos tikslams. Kadangi paaiškinimai, skirti šiai naujai priemonei, yra gana migloti, EESRK rekomenduoja, kad Komisija juos patikslintų, kad valstybes nares būtų galima skatinti visapusiškai pasinaudoti šia galimybe. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EESRK mano, kad norint geriau atspindėti realybę ir užtikrinti, kad vietos interesai būtų atstovaujami įgyvendinant naujosios Europos miesto iniciatyvos veiksmus, jos valdymo mechanizme turi labai aktyviai dalyvauti ir būti atstovaujama pilietinė visuomenė. EESRK labai norėtų, kad toks valdymo mechanizmas būtų sukurtas Europos mastu, jame dalyvaujant visiems reikiamiems pilietinės visuomenės subjektams. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad piliečiams bei ekonominiams ir socialiniams subjektams matomiausi yra sanglaudos politikos fondai. Remiami veiksmai būtų viena geriausių atsvarų euroskeptiškumui ir Europai priešiškiems judėjimams. Todėl būtina, pavyzdžiui, parengiant gerosios praktikos gaires, teikti tiesioginę ir lengvai prieinamą informaciją, kuri būtų pritaikyta suinteresuotų žmonių profesinei veiklai. EESRK prašo Komisijos kartu su visais suinteresuotais partneriais parengti strateginės komunikacijos planą. |
| --- | --- |

7.10.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnis.

1

(2)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/position_papers/ecofin/2017-06-09_eu_cohesion_policy.pdf

2

(3)  SEC(2018) 268.

3

(4)  OL C 161, 2013 6 6, p. 52.

4

(5)  OL C 209, 2017 6 30, p. 9.

5

(6)  OL C 44, 2013 2 15, p. 23.

6

(7)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/newsroom/pdf/simplification_proposals.pdf

7

(8)  OL C 75, 2017 3 10, p. 63.

8

(9)  OL C 81, 2018 3 2, p. 1.

9

(10)  OL C 173, 2017 5 31, p. 38.

10

(11)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-02-17-362-en-n.pdf and https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-01-14-110-en-c.pdf.

11

(12)  OL C 191, 2012 6 29, p. 30.

12

(13)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/world-urbanization-prospects-2014.html

13

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/90

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo

(COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD))

(2019/C 62/14)

| Pranešėjas | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Ester VITALE |

Pranešėjas

Ioannis VARDAKASTANIS

Bendrapranešėjė

Ester VITALE

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Europos Vadovų Taryba, 2018 6 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177, 178, 304 ir 349 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 10/2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 138/0/1 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Europos Vadovų Taryba, 2018 6 19

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177, 178, 304 ir 349 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

10/2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

138/0/1

Ši EESRK nuomonė yra susijusi su 2018 m. gegužės 29 d. Europos Komisijos pateiktu pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (1) dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo 2021–2027 m. laikotarpiui. Nuomonėje taip pat pateikiama keletas trumpų pastabų dėl kai kurių siūlomo Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) (2) nuostatų, kurios tiesiogiai susijusios su atitinkamais Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo (SF) struktūros, turinio, suformulavimo ir tolesnio įgyvendinimo aspektais.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą remti sanglaudos politiką ir tvirtai tiki ja bei laiko ją pagrindine priemone, kuria galima priartinti ES prie jos piliečių ir panaikinti skirtumus tarp ES regionų ir piliečių nelygybę. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nors EESRK ir supranta, kodėl buvo parengtas Komisijos pasiūlymas, vis dėlto jis visiškai nepritaria bendram Sanglaudos politikos biudžeto sumažinimui, ypač ERPF sumažinimui 12 % ir SF sumažinimui 46 % Todėl jis prašo Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos padidinti siūlomą biudžetą, kad būtų išlaikyti bent jau tie patys ištekliai (palyginamosiomis kainomis), kokie yra numatyti dabartinėje finansinėje programoje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pabrėžia, kad Europos bendro finansavimo procentinės dalies sumažėjimas trukdytų įgyvendinti projektus, ypač toms valstybėms narėms, kurios susiduria su biudžeto sunkumais, ir, žinoma, toms, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina Komisiją siekti, kad bendro finansavimo kriterijai būtų lankstesni, kad būtų galima atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės ekonominę ir finansinę padėtį ir taikyti Komiteto pasiūlytą taisyklę, kurią jis rekomendavo kelete naujausių savo nuomonių: išlaidos investicijoms neturėtų būti apskaitomos siekiant Stabilumo ir augimo pakte nustatytų tikslų mažinti deficitą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymas vėl taikyti N+2 taisyklę nėra pagrįstas praktiniais įrodymas ar N+3 taisyklės įgyvendinimo rezultatų analize. Todėl jis nesutinka su šiuo pasiūlymu ir prašo Komisijos nauju programavimo laikotarpiu toliau taikyti N+3 taisyklę. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą supaprastinti fondų naudojimą atsižvelgiant į jų struktūrą, administravimą ir valdymą, taip sudarant palankesnes sąlygas sklandžiau ir veiksmingiau jais pasinaudoti. Tačiau fondų naudojimo supaprastinimas neturėtų palikti nuošalyje principų ir vertybių, kurie yra neatskiriama ES teisyno dalis. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisijos pasiūlymu pagerinamas pasidalijamojo valdymo principą akcentuojantis daugiapakopis valdymas, kuriuo skatinamas pilietinės visuomenės organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas fondų programavimo, įgyvendinimo, vertinimo ir naudojimo stebėsenos procesuose. Vis dėlto Europos partnerystės elgesio kodekso turėtų būti besąlygiškai laikomasi visais lygmenimis, taip pat jis turėtų būti sustiprintas tvirtomis garantijomis ir priemonėmis, kurios užtikrintų visapusišką jo įgyvendinimą. Europos partnerystės elgesio kodekso laikymasis turi būti laikomas reikiama sąlyga. Tai leis suinteresuotiesiems subjektams ir pilietinės visuomenės organizacijoms atlikti pagrindinį tarpinių institucijų vaidmenį, taip priartinant projektus prie galutinių jų paramos gavėjų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ES lygmeniu trūksta pilietinės visuomenės organizacijų struktūrinio dalyvavimo sanglaudos politikos įgyvendinimo ir stebėsenos procese. Todėl jis primygtinai rekomenduoja Komisijai įsteigti Europos pilietinės visuomenės sanglaudos forumą, kuriame dalyvautų socialiniai partneriai, pilietinės visuomenės organizacijos ir kiti suinteresuotieji subjektai ir kuris per visą programavimo ciklą 2021–2027 m. kasmet konsultuotųsi su socialiniais partneriais ir PVO dėl sanglaudos politikos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja Komisijai veiksmingai integruoti darnaus vystymosi tikslus (DVT) į sanglaudos politiką per BNR, ERPF ir SF reglamentus, užtikrinant jų įtrauktį į visus fondų prioritetus, o ne tik į klimato politiką. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK siūlo, kad retai apgyvendintoms vietovėms, izoliuotoms vietovėms, mažoms saloms ir kalnuotiems regionams, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsniu, parama būtų teikiama pagal tokius pat paramos telkimo pagal temas reikalavimus, paramos teikimo bei išmokų apimtis ir taikant tokias pat išimtis, kaip ir teikiant paramą atokiausiems regionams. Investavimo strategijos turėtų būti nukreiptos į makroregionų ir teritorinio bei tarpvalstybinio bendradarbiavimo tikslus, ypač siekiant spręsti tokius sudėtingus reiškinius kaip migracija. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK rekomenduoja padidinti Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB)/Interreg biudžetą, skirtą naujam programavimo laikotarpiui, kad būtų galima veiksmingai įvykdyti numatytą misiją ir tikslus. EESRK taip pat siūlo suteikti ERPF pakankamą finansavimą, kad būtų įgyvendintas tarpvalstybinis mechanizmas. Be to, EESRK mano, kad investavimo strategijos turėtų būti nukreiptos į makroregionų ir jūros baseinų regionų tikslus. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK ragina Komisiją, klasifikuojant valstybes nares pagal joms taikomus paramos telkimo pagal temas reikalavimus, atsižvelgti ir į kitus socialinius rodiklius, o ne tik į bendrąsias nacionalines pajamas (BNP) vienam gyventojui. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK remia paramos telkimo pagal temas koncepciją, tačiau prašo Komisijos subalansuoti paramos telkimo pagal temas investicijoms taikomų reikalavimų paskirstymą tarp politikos tikslų (PT), nes atrodo, kad 3-iajam ir 5-ajam PT numatytų asignavimų nepakaks socialiniams bei ekonominiams poreikiams patenkinti ir piliečiams artimesnei Europai kurti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK apgailestauja, kad į Komisijos pasiūlymus dėl visų su reglamentavimu susijusių projektų nebuvo horizontaliai įtrauktos tokios sritys kaip lygybė, nediskriminavimas ir prieinamumas neįgaliesiems. Todėl jis primygtinai rekomenduoja dabar galiojančio 2014–2020 m. Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 7 straipsnį įtraukti į siūlomą naująjį BNR ir šį principą tiesiogiai įtvirtinti pagrindiniame pasiūlyto ERPF ir SF reglamento tekste. Be to, EESRK primygtinai siūlo prieinamumą neįgaliems asmenims įtraukti į siūlomo BNR 67 straipsnį dėl veiksmų atrankos. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK pabrėžia, kad Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (JT NTK) turėtų būti visapusiškai įtraukta į pagrindinį pasiūlyto ERPF bei SF reglamento ir BNR reglamento tekstą. Visų pirma, į ERPF ir SF reglamento teisinį pagrindą turėtų būti visapusiškai įtraukta JT NTK, o prieinamumas neįgaliesiems turėtų tapti privalomu tinkamumo kriterijumi. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EESRK prašo Komisijos užtikrinti, kad atskirų institucinių sveikatos priežiūros patalpų statyba ar renovacija nebūtų įtrauktos į paramą, teikiamą ERPF ir SF fondų lėšomis. Vietoje to, turėtų būti skatinama socialinė įtrauktis įgyvendinant perėjimą nuo institucinio prie bendruomeninio priežiūros modelio. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK palankiai vertina geresnį skirtingų fondų koordinavimą, taip pat ryšį tarp jų ir Europos semestro bei reformų rėmimo programų. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK mano, kad makroekonominių sąlygų įtraukimas, dėl kurių sprendžiama nacionaliniu ir Europos lygmeniu, labai trukdo regionams, savivaldybėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams ir piliečiams naudotis lėšomis, todėl EESRK kategoriškai joms nepritaria, ir prašo Komisijos persvarstyti jų įtraukimo kriterijus. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK mano, kad Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) įgyvendinimas turėtų būti nustatytas kaip sanglaudos politikos prioritetas, o ne tik kaip ESF+ prioritetas. Todėl jis tvirtai rekomenduoja mažiausiai 10 % ERPF lėšų skirti 4-ajam PT, įsteigiant Socialinio tvarumo ir prieinamumo regioninę iniciatyvą (STRI). |
| --- | --- |

1.19.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK iki šiol – kaip ir daugelį pastarųjų metų – mano, kad sanglaudos politika yra vienas pagrindinių ramsčių ES integracijai pasiekti, ir todėl laikosi nuomonės, kad šiais netikrumo ir stiprėjančio populizmo, nacionalizmo ir euroskepticizmo laikais sanglaudos politika yra reali piliečių įtraukimo į ES projektą priemonė. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK pabrėžia, kad sanglaudos politika ir jos finansavimo priemonės gali būti naudojamos pristatant piliečiams naują pozityvų naratyvą apie ES projektą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Todėl EESRK pažymi, kad šis Komisijos pasiūlymas neturi pakankamai plataus politinio užmojo ir pasiūlyme dėl 2021–2027 m. DFP ir praktiškai tai rodo ERPF ir SF biudžetų mažinimas atitinkamai 12 % ir 46 % (palyginamosiomis kainomis), palyginti su dabartiniais biudžetais. Siūloma mažinti lėšas, nors Komisija aiškinamajame memorandume pripažįsta, kad „ERPF ir SF daugelyje šalių sudaro 50 % valstybės investicijų“. Dėl šios priežasties tokiu mažinimu bus padarytas neigiamas poveikis tokioms šalims, kurios stabilizuoja savo ekonomiką, nes atsigauna po krizės, o jų piliečiai bando prisitaikyti prie griežtų taupymo priemonių. Daugelyje šalių skurdo ir nelygybės lygis išlieka aukštas, o kai kuriose šalyse jis ir toliau auga, ir tai lemia esminius skirtumus tarp šalių, regionų ir skirtingų gyventojų grupių, visų pirma pagal socialinius rodiklius, susijusius su moterimis, romų bendruomene, neįgaliaisiais, pagyvenusiais žmonėmis ir t. t. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atsižvelgdamas į nepaprastą ERPF ir SF fondų svarbą Europos regionų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi bei sanglaudai, EESRK ragina išlaikyti sanglaudos politikos finansavimą 2021–2027 m. DFP, paliekant bent jau tokius pat išteklius (palyginamosiomis kainomis), kokie yra numatyti dabartinėje finansinėje programoje (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisijos pasiūlymas sumažinti bendro finansavimo normas trijų kategorijų (4) regionams sumažina galimybę gauti lėšų ir jomis pasinaudoti vienodomis sąlygomis, ypač tose valstybėse narėse, kurios turi didesnių su išlaidomis susijusių sunkumų, ir tose, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK remia pastangas supaprastinti sanglaudos politiką ir palankiai vertina tikslų skaičiaus sumažinimą nuo 11 iki 5, nes tai leis sutelkti išteklius į tokius prioritetinius klausimus kaip įmonių konkurencingumas ir asmenų teisės. Tačiau tai, kad taisyklių yra mažiau, jos aiškesnės ir trumpesnės, neturėtų lemti mažiau veiksmingų reglamentų, skirtų politikos bendriesiems ir konkretiems tikslams įgyvendinti. Konkrečiau, didesnis supaprastinimas neturėtų reikšti, kad siūlomame reglamente neliks horizontaliųjų principų, kurie yra neatskiriama Europos acquis dalis. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Supaprastinimas sujungiant fondus ir sudarant palankesnes prieigos sąlygas paramos gavėjams, ypač labiau pasitikint valstybių narių atliekamu valdymu, ir dažnesnis supaprastintų išlaidų kompensavimo galimybių taikymas yra labai reikalingi žingsniai, skirti investicijų efektyvumui didinti. Išplėtus vieno bendro audito principą ir labiau pasitikint nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, taip pat bus efektyvesnės techninės pagalbos išlaidos. EESRK taip pat palankiai vertina e. sanglaudos ir keitimosi duomenimis stiprinimą, nes jais bus galima užtikrinti didesnį ERPF ir SF fondų skaidrumą ir veiksmingumą. EESRK palankiai vertina Komisijos siūlymą stiprinti regionų bendradarbiavimą įgyvendinant pažangiosios specializacijos strategiją (S3). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESRK yra įsitikinęs, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo programa yra svarbi priemonė remiant tam tikrus pasienio regionus, kurie dažnai susiduria su infrastruktūros, viešųjų paslaugų teikimo, ryšių ir transporto problemomis dėl, be kita ko, geografinių ir (arba) istorinių ypatybių. Interreg turėtų būti šių regionų, paregionių ir vietos teritorijų ekonominės ir socialinės konvergencijos praktiškam skatinimui skirta priemonė, todėl EESRK siūlo padidinti šiai priemonei skirtą biudžetą. EESRK taip pat primygtinai rekomenduoja skirti ERPF finansavimą, kuriuo būtų remiamas veiksmingas tarpvalstybinio mechanizmo veikimas ir įgyvendinimas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nors lygybė, nediskriminavimas ir prieinamumas yra įtraukti į preambulę, EESRK laikosi tvirtos nuomonės, kad jie turėtų būti įtraukti į pagrindinį ERPF ir SF reglamento tekstą, nes taip jie taptų privalomais lėšų skyrimo tinkamumo kriterijais, ir kartu ragina įtraukti prieinamumo užtikrinimą neįgaliesiems į siūlomo BNR 67 straipsnį dėl veiksmų atrankos (5). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Regionai ir toliau klasifikuojami pagal „Berlyno metodą“, pagal kurį, norint nustatyti kiekvienam regionui taikomus lėšų telkimo pagal temas reikalavimus, atsižvelgiama tik į bendrąsias nacionalines pajamas ir kiekvieno regiono gyventojų skaičių (6). Vis dėlto Komisija nusprendė į lėšų paskirstymo metodą įtraukti tokius naujus rodiklius kaip nedarbas, grynoji migracija ar išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Nors šiuo sprendimu prisidedama prie finansavimo paskirstymo pagal regionų poreikius tikslumo didinimo, lėšų telkimo pagal temas reikalavimai ir toliau būtų nustatomi pagal klasifikacijos metodą, kurį taikant į šiuos skirtumus neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | Dėl šios priežasties daugelis 1-osios grupės valstybių narių regionų galėtų gauti „teisingą“ skiriamų lėšų sumą atsižvelgiant į jų patiriamą nelygybę (vertinant plačiau nei tik BNP), tačiau tada jie susidurtų su paramos telkimo pagal temas reikalavimais – o tai galėtų suvaržyti jų pajėgumą spręsti šios nelygybės problemą. Iš poveikio vertinime pateikto paaiškinimo (kaip atsakymo į Reguliavimo kontrolės valdybos (7) reikalavimą) dėl „Berlyno metodo“ pasirinkimo neaišku, kodėl nebuvo atsižvelgta į kitus reikšmingus rodiklius. Todėl EESRK ragina Komisiją persvarstyti šį metodą. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.11. | Retai apgyvendintos vietovės, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsniu, ir izoliuotos vietovės, tokios kaip mažos salos, yra regionai, kuriuose susiduriama su tam tikromis ryšių, įskaitant prieigą prie interneto, ir transporto problemomis. Be to, juose dažnai trūksta socialinės infrastruktūros (sveikatos, švietimo ir kt.). Šiuose regionuose dėl reto jų apgyvendinimo ir užimtumo galimybių trūkumo, lemiančių nerimą keliantį gyventojų senėjimo koeficientą, laipsniškai auga viešųjų paslaugų teikimo išlaidos, todėl tampa sunkiau plėtoti užimtumo programas ir pritraukti įmones. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Šiuo pasiūlymu dalis biudžeto skiriama šiems regionams ir regionams, kurie yra laikomi atokiausiais regionais. Tačiau pagal regionų klasifikaciją atokiausi regionai priskiriami 3-iajai grupei, neatsižvelgiant į kitus retai apgyvendintų vietovių ypatumus, išskyrus BNP vienam gyventojui. EESRK mano, jog reikalingas specialus požiūris, kad būtų skiriamas pakankamas finansavimas ir taikomi teisingi paramos telkimo pagal temas reikalavimai, norint išspręsti problemas, su kuriomis susiduriama retai apgyvendintose ir izoliuotose vietovėse, ir norint, kad joms būtų naudingi paramos telkimo pagal temas taikymas ir atokiausiems regionams taikomos išimtys. |
| --- | --- |

2.11.1.

| 2.12. | EESRK palankiai vertina tai, kad pagerėjo septynių pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų veikla, kurių daugelis buvo įsteigti pagal BNR pasiūlymą atsiliepiant į svarbų suinteresuotųjų subjektų prašymą. ERPF ir SF derinimas su pasiūlyta Reformų rėmimo programa (8) yra itin aktualus, nes tai padės susieti programų įgyvendinimą su Europos semestro rekomendacijomis, jei jos yra socialiai tvarios, taip padidinant investicijų veiksmingumą. Dėl šio derinimo turėtų būti numatytos konkrečios nacionalinės ir ES valdžios institucijų derybos, aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams ir PVO. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESRK pripažįsta, kad svarbu derinti įvairius fondus ir priemones, ypač finansines priemones, su sanglaudos politikos fondais, nes taip veiksmingiau įgyvendinami numatyti tikslai. Privataus kapitalo sutelkimas taip pat padeda užtikrinti ir padidinti investicijų pridėtinę vertę ir plačiau paskirstyti naudą. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESRK palankiai vertina padidėjusį lankstumą pritaikant fondus ir programas nenumatytiems atvejams, kaip pasiūlė Komisija. Siūloma konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų ir programavimo laikotarpio bei laikotarpio vidurio vertinimo sąsaja yra svarbi fondų veiklos veiksmingumui užtikrinti. Tačiau būtina atidžiai stebėti, kad pokyčiai netaptų pernelyg dažni, nes jais galima iškraipyti programavimo pobūdį. Be to, dėl pasiūlymo palikti išteklius nepaskirstytus iki dvejų paskutinių metų tikriausiai taps sunku juos panaudoti dėl laiko stokos. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EESRK pripažįsta klimato srities tikslams skirtų lėšų procentinės dalies padidėjimą pasiūlytoje 2021–2027 m. DFP, palyginti su 2014–2020 m. DFP, kai 30 % išlaidų sudaro ERPF išlaidos, o 37 % – SF išlaidos. Atsižvelgiant į nepaprastą šio tikslo svarbą ir abiem fondais suteikiamą pajėgumą jį pasiekti, EESRK laikosi nuomonės, kad padidinimą reikėtų nuodugniau apsvarstyti. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Komisija atsižvelgia į darnaus vystymosi tikslus (DVT), panaudodama juos pagrįsti pasiūlytoms išlaidoms klimato tikslams pasiekti. EESRK yra įsitikinęs, kad Komisija turėtų svarstyti platesnį pasiūlyto reglamento ir penkių pasiūlytų programavimo bei fondų įgyvendinimo prioritetų suderinimą su DVT. Tai turėtų būti atlikta užtikrinant, kad DVT socialinės ir ekonominės perspektyvos taip pat būtų įtrauktos į reglamentą. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Komisija pristato daugiapakopį valdymo modelį, kuriuo pabrėžiamas programų valdymo pasidalijimas tarp Komisijos ir valstybių narių, kurios dabar turi daugiau tiesioginės atsakomybės. Atsakomybės pasidalijimas taip pat tapo aiškesnis, o regioninių ir vietos valdžios institucijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų (9) indėlis buvo padidintas. Tačiau būtina nustatyti tvirtas garantijas ir konkrečias priemones, kurios leistų socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms atlikti pagrindinį tarpinių institucijų vaidmenį, efektyviau rengiant projektus ir priartinant juos prie jų galutinių paramos gavėjų. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EESRK pabrėžia, kad, atliekant sanglaudos politikos įgyvendinimo stebėseną ES lygmeniu, būtina tvirtesnė pilietinės visuomenės organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų partnerystė, aktyvesnis dalyvavimas ir įsitraukimas. Iš tiesų, EESRK pažymi, kad šį ES lygmens deficitą EESRK galėtų išspręsti labai proaktyviu, įtraukiu ir veiksmingu būdu. Todėl EESRK siūlo įsteigti sanglaudos politikos stebėsenai skirtą Europos pilietinės visuomenės sanglaudos forumą, kur EESRK galėtų sudaryti visapusiškai palankias sąlygas jam veikti. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pasirinko pakeisti tradicinį požiūrį į techninę pagalbą, panaikindama prioritetinį tikslą, pagal kurį nukreipiama ši parama. Vietoj to pasiūlyme numatoma bendra fiksuota 2,5 % norma kiekvienai programai – užtikrinant 100 % investicijų, skirtų techninės pagalbos išlaidoms padengti. Kitoms techninei pagalbai priskiriamoms investicijoms taip pat gali būti taikomas bendrasis finansavimas (jei tokio reikia), papildomai prie šios 2,5 % normos. EESRK palankiai vertina šį supaprastintą metodą. Be to, kad suteikė prioritetą proporcingumo principui, lankstumo didinimui ir partnerystės valdymui, Komisija pasirinko netaikyti apribojimų lėšų sumai, kuri skiriama partnerių, įskaitant pilietinei visuomenei atstovaujančias institucijas, instituciniams pajėgumams. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EESRK nesutinka su pasiūlymu N+3 taisyklę iš dalies pakeisti N+2 taisykle ir ragina Komisiją persvarstyti šį pasiūlymą. Požiūris į lankstumą esant tokioms sąlygoms turėtų labiau atitikti tų šalių, regionų, paregionių, vietos bendruomenių ir suinteresuotųjų subjektų, kurie susidūrė su didžiausiais sunkumais įgyvendinant programas, poreikius ir turėtų padėti pritaikyti įgyvendinimo procesą prie skirtingų valstybių narių pajėgumų ir jose vyraujančių sąlygų. N+2 taisyklės taikymo atnaujinimui taip pat reikalingas didesnis programavimo ir įgyvendinimo veiksmingumas, nustatant metais trumpesnį mokėjimų sertifikavimo laikotarpį. |
| --- | --- |

2.20.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK yra įsitikinęs, kad į konkrečius ERPF ir SF tikslus (2 straipsnis) turėtų būti įtrauktos tokios sritys kaip socialinė ekonomika, infrastruktūros prieinamumas bei paslaugos visiems ES piliečiams ir pateiktos konkrečios nuorodos į retai apgyvendintas vietoves ir salas, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsniu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad atitinkamai turėtų būti peržiūrėti I ir II priedai, kad būtų galima ankstesnes sritis išreikšti bendrais produkto ir rezultato rodikliais ir veiklos rezultatų rodikliais. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nors EESRK pripažįsta, kad 1-asis PT ir 2-asis PT yra didelę pridėtinę vertę turintys politikos tikslai, jis atkreipia dėmesį į tai, kad, skyrus labai didelę procentinę lėšų dalį šioms dviem sritims visose trijose regionų grupėse, nukentėtų ERPF ir SF fondų veiksmingumas sprendžiant 3-iojo ir 5-ojo PT klausimą. Todėl jis prašo, kad Komisija peržiūrėtų paramos telkimo pagal temas reikalavimus (3 straipsnio 4 dalis), siekiant subalansuoti pastangas tinkamai spręsti su socialine nelygybe susijusias problemas, įskaitant skurdą ir diskriminaciją – problemas, kurias būtina išspręsti norint pasiekti integracinį augimą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad miestų plėtra yra glaudžiai susijusi su vietos infrastruktūros ir paslaugų modernizavimu bei naujovių diegimu ir todėl palankiai vertina tai, kad Europos miestų iniciatyva buvo įtraukta į ERPF, kartu su ES miestų darbotvarke. Vis dėlto EESRK primygtinai rekomenduoja Komisijai padidinti finansinę paramą šiai iniciatyvai ir kartu užtikrinti horizontalų jos įgyvendinimą, kad į ją būtų įtraukti trys Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ramsčiai, pavyzdžiui, kad būtų plėtojami pažangūs ir neįgaliesiems pritaikyti miestai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina 4-osios horizontaliosios įgaliojimų suteikimo sąlygos įtraukimą, dėl kurios yra reikalingos nacionalinės JT NTK įgyvendinimo programos. Vis dėlto jis mano, kad: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | kadangi ES yra JT NTK sutarties šalis ir todėl ES jos įgyvendinimas yra privalomas, yra tikslinga į pasiūlyto ERPF ir SF reglamento teisinį pagrindą įtraukti JT NTK. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Prieinamumas neįgaliesiems, įskaitant prekių, paslaugų ir infrastruktūros prieinamumą, turėtų būti įtrauktas į pasiūlyto reglamento taikymo sritį ir nustatytas kaip kiekvienam sektoriui taikomas projektų finansavimo privalomas kriterijus. Todėl EESRK primygtinai rekomenduoja į pagrindinį reglamento tekstą įtraukti pasiūlyto ERPF ir SF reglamento įvado 5 dalį: Valstybės narės taip pat turėtų laikytis JT neįgaliųjų teisių konvencijoje nustatytų prievolių ir užtikrinti prieinamumą, besilaikydamos tos konvencijos 9 straipsnio ir Sąjungos teisės, kuria suderinami gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimai. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Pasitelkus Europos teisyną buvo parengtas horizontalusis požiūris į neįgaliųjų lygybės, nediskriminavimo ir prieinamumo skatinimą vykdant programavimą ir fondų įgyvendinimą pagal dabartinio BNR (10)
  7 straipsnį ir 2007–2013 m. BNR 16 straipsnį. Todėl EESRK primygtinai rekomenduoja į naują pasiūlytą BNR vėl įtraukti 2014–2020 m. BNR 7 straipsnį. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | EESRK reiškia nusivylimą dėl to, kad pasiūlytame reglamente nebuvo numatyta tęsti ERPF numatyto įsipareigojimo, kuris buvo pradėtas vykdyti pagal 2014–2020 m. DFP ir kuriuo buvo skatinamas perėjimas nuo institucinio prie bendruomeninio priežiūros modelio. Pasiūlyto ERPF reglamento 2 straipsnio d punkte pirmenybė teikiama socialinės ir ekonominės integracijos didinimui „įgyvendinant integruotas priemones, įskaitant aprūpinimą būstu ir socialinių paslaugų teikimą“. Nors tai yra svarbi nuostata, nėra aišku, ar šio konkretaus tikslo užtenka norint užtikrinti, kad žmonės, ypač esantys nepalankiausioje padėtyje, būtų įtraukti į bendruomenę, tikslingai investuojant į deinstitucionalizavimą. Atsižvelgiant į tai, kad ERPF investicijos yra labai svarbios socialinei įtraukčiai, EESRK siūlo užtikrinti, kad ERPF investuotų tik į tas paslaugas, kuriomis remiama socialinė įtrauktis, ir tai, kad atskirų institucinių sveikatos priežiūros patalpų statymo ar renovacijos finansavimas nebūtų įtrauktas į ERPF ir SF fondų taikymo sritį. Pasiūlytame ERPF reglamente būtina ne tik išlaikyti teigiamą paskatą ir negatyvią pareigą, tačiau ir jas sustiprinti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nors siūloma, kad trečdalis ESF+ lėšų turėtų būti skirta Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui, EESRK laikosi tvirtos nuomonės, kad ERPF biudžeto lėšos pirmiausia turėtų būti skiriamos padėti veiksmingai įgyvendinti 4-ajį PT. Todėl EESRK tvirtai rekomenduoja mažiausiai 10 % ERPF lėšų skirti 4-ajam PT, sukuriant Socialinio tvarumo regioninę iniciatyvą (STRI) siekiant nuosekliai ir sistemingai skatinti socialinę įtrauktį ir prieinamumą. |
| --- | --- |

3.7.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD), COM(2018) 372 final – ANNEX I, COM(2018) 372 final – ANNEX II.

1

(2)  COM(2018) 375 final.

2

(3)  Žr. EESRK nuomonę Daugiametė finansinė programa po 2020 m. (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

3

(4)  Žr. EESRK nuomonę Daugiametė finansinė programa po 2020 m. (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

4

(5)  2014–2020 m. Bendrųjų nuostatų reglamento 7 straipsnis buvo panaikintas, nes Komisija pasirinko įtraukti valstybėms narėms skirtą prievolę dėl projektų atrankos, pagal pasiūlymo dėl Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) dėl 2021–2027 m. DFP 67 straipsnį. Tačiau 67 straipsnyje visiškai neminimas prieinamumas.

5

(6)  Naujas pasiūlymas dėl ERPF lėšų telkimo pagal temas suskirsto valstybes nares į tris grupes pagal jų BNP: į 1-ąją grupę patenka tos valstybės narės, kurių BNP santykis yra lygus arba viršija 100 % ES vidurkio; į 2-ąją grupę patenka tos valstybės narės, kurių santykis yra lygus arba viršija 75 %, tačiau yra mažesnis nei 100 %; į 3-iąją grupę patenka tos valstybės narės, kurių BNP santykis yra mažesnis nei 75 % ES vidurkio, ir atokiausi regionai atsižvelgiant į jų programas, skirtas investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslui. Pagal skirtingų regionų grupėms taikomus paramos telkimo pagal temas reikalavimus yra siūloma, kad 1-osios grupės valstybės narės skirtų mažiausiai 85 % savo išteklių 1-ajam PT bei 2-ajam PT ir mažiausiai 60 % – 1-ajam PT; kad 2-osios grupės valstybės narės skirtų mažiausiai 45 % biudžeto 1-ojo PT prioritetams ir mažiausiai 30 % – 2-ajam PT; 3-iosios grupės valstybės narės skirtų mažiausiai 35 % savo išteklių 1-ajam PT ir mažiausiai 30 % – 2-ajam PT.

6

(7)  SEC(2018) 268.

7

(8)  COM(2018) 391 – 2018/0213 (COD).

8

(9)  Į jas įeina aplinkos apsaugos partneriai ir institucijos, atsakingos už socialinės įtraukties, pagrindinių teisių, neįgaliųjų teisių, lyčių lygybės ir nediskriminavimo skatinimą, kaip tai nurodyta BNR pasiūlymo 6 straipsnyje.

9

(10)  Reglamentas (ES) Nr. 1301/2013.

10

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/97

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos, susijusios su tvariomis investicijomis ir rizika tvarumui, atskleidimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/2341

(COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD))

(2019/C 62/15)

| Pranešėjas | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |

Pranešėjas

Carlos TRIAS PINTÓ

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 6
  Europos Parlamentas, 2018 7 5 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 174/7/4 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 6

Europos Parlamentas, 2018 7 5

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

174/7/4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Finansų sektoriaus subjektai prisideda prie Europos ekonomikos perėjimo prie ekologiškesnės, atsparesnės ir labiau žiedinės sistemos, nes integruoja ASV (1) aspektus:






  — | vykdydami galutinių investuotojų konsultavimo veiklą, apklausdami dėl jų prioritetų tvarumo srityje, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

vykdydami galutinių investuotojų konsultavimo veiklą, apklausdami dėl jų prioritetų tvarumo srityje,

| — | sudarydami arba pasirinkdami finansinio turto portfelį, |
| --- | --- |

—

sudarydami arba pasirinkdami finansinio turto portfelį,

| — | skaidriai informuodami apie sprendimų priėmimą ir patikimai jį pagrįsdami, |
| --- | --- |

—

skaidriai informuodami apie sprendimų priėmimą ir patikimai jį pagrįsdami,

| — | prieš sutarties sudarymą
  ex ante
  informuodami apie rizikos integravimą ir tikėtiną jos poveikį, |
| --- | --- |

—

prieš sutarties sudarymą
  ex ante
  informuodami apie rizikos integravimą ir tikėtiną jos poveikį,

| — | periodinėse ataskaitose pateikdami bendro finansinio produkto poveikio tvarumui aprašymą naudodami atitinkamus tvarumo rodiklius. |
| --- | --- |

—

periodinėse ataskaitose pateikdami bendro finansinio produkto poveikio tvarumui aprašymą naudodami atitinkamus tvarumo rodiklius.

| 1.2. | Darnaus vystymosi tikslai (DVT) (2) ir Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos yra bendro tvarumo ramsčių pagrindinis fasadas, o Europos Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas (3) sustiprins šią naują architektūrą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pirmiausia remiantis tiksliais moksliniais įrodymais reikia laipsniškai nustatyti, kokia veikla yra tvari, visą projekto gyvavimo ciklą naudojantis sąnaudų ir naudos analizės metodika, pagal kurią išryškinami išoriniai aplinkos, socialiniai ir ekonominiai veiksniai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pradėjus nuo segmento „A“ (ASV kriterijai), visada reikia laikytis (4)
  socialinių saugiklių, sutartų tarptautiniu lygmeniu (5), taip pat Europos socialinių teisių ramsčio (6). EESRK nuomone, saugikliai turi būti taikomi iki pat segmento „V“, nepamirštant gero mokesčių valdymo (bendrovėse ir institucijose). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK teigiamai vertina Veiksmų plano projektą. Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama veiksmams, susijusiems su kapitalo srautų nukreipimu į tvarias investicijas, taigi ji tiesiogiai susijusi su kapitalo rinkų subjektų patikėtinių pareigomis; šių rinkų silpnoji grandis – galutiniai investuotojai – savo prioritetus tvarumo srityje galės derinti su informacija pagrįstais savo sprendimais dėl investicijų. Tiek nauju siūlomu reglamentu, tiek direktyvos keitimu užtikrinama, kad šis Veiksmų planas būtų įgyvendintas patikimai, nuosekliai ir veiksmingai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Daugelis sako, kad atėjo
  laikas
  būtinybę paversti vertybe: stiprinti „vertybių Europą“, imantis valdyti padėtį tvarumo srityje. Šiuo klausimu EESRK tvirtai pasisako už tai, kad būtų sukurti tvarūs visos Europos finansiniai produktai, atsižvelgiant į tai, kad jie padės pasiekti „daugiau ir geresnės Europos“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK remia Komisijos pasiūlymą sukurti tvaraus finansavimo platformą, kurią sudarytų tiek viešajam, tiek privačiajam sektoriui atstovaujantys ekspertai. EESRK turėtų būti šios platformos dalis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Galiausiai EESRK pabrėžia, kad būtina užtikrinti pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dalyvavimą visame procese. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendra informacija

2.1.   Bendroji sistema. Tvaraus vystymosi finansavimo veiksmų planas

| 2.1.1. | Ilgame kelyje, nueitame siekiant baigti kurti finansinę sąjungą, atliekant kapitalo rinkų sąjungos (KRS) laikotarpio vidurio peržiūrą daugiausia dėmesio buvo skiriama Europos santaupų telkimui skatinant tvarias privačias investicijas. Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane, kurį Komisija paskelbė 2018 m. kovo 8 d., nustatytos protingos ir tikslios veiksmų gairės šiam įsipareigojimui įvykdyti. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas labai palankiai įvertino šią iniciatyvą, kurios dešimtyje veiksmų paeiliui nustatyti pagrįsti ir gerai tarpusavyje susieti veiksmai; šie dešimt veiksmų turėtų būti patvirtinti iki 2019 m. pabaigos. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Pasiūlymas iš dalies pakeisti reglamentavimo sistemą, aptariamą šioje nuomonėje, susijęs su finansų sektoriaus subjektų patikėtinio funkcija. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Jis visų pirma susijęs su Veiksmų plano 7 veiksmu, kuriame tvarumo integravimas į portfelines investicijas ir teisingas informacijos atskleidimas yra pagrįsti 4 veiksmu dėl galutinių investuotojų konsultavimo. Pasiūlymas taip pat iš dalies susijęs su 9 veiksmu, nes numatyta sine qua non sąlyga, kad įmonės pateiktų kokybišką ir suderintą nefinansinę bendrovės informaciją. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Nagrinėdamas šį pirmąjį nuoseklų Veiksmų plano priemonių paketą, EESRK priėmė nuomonę dėl taksonomijos (1 veiksmas) ir tvarumo lyginamųjų indeksų (5 veiksmas) (7). |
| --- | --- |

2.1.5.

2.2.   Institucinių investuotojų ir turto valdytojų pareigos dėl tvarumo

| 2.2.1. | Siūloma priimti reglamentą dėl tvarumo argumentų integravimo į sprendimų priėmimo procesą ir informacijos, susijusios su tvariomis investicijomis ir rizika tvarumui, atskleidimo; kartu šiuo reglamentu būtų iš dalies pakeista Direktyva (ES) 2016/2341 dėl profesinių pensijų įstaigų (PPĮ) veiklos ir priežiūros, taip pat Europos Komisijos deleguotieji aktai, kad padedant priežiūros institucijoms būtų nuosekliai suderintos Finansinių priemonių rinkų direktyva (FPRD II) ir Draudimo produktų platinimo direktyva (DPPD). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Siekiama užtikrinti, kad turto valdytojai, instituciniai investuotojai, draudimo produktų platintojai ir konsultantai investicijų klausimais į savo sprendimus dėl investicijų įtrauktų aplinkos, socialinius ir įmonių valdymo (ASV) aspektus (7 veiksmas) bei konsultavimo procesus (4 veiksmas), kaip dalį savo pareigos veiklą vykdyti siekiant kuo didesnės naudos investuotojams ar naudos gavėjams. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Turto valdytojai ir instituciniai investuotojai turėtų nurodyti, kaip jų investicijos suderintos su šiais tvarumo tikslais, ir reguliariai teikti ataskaitas dėl nefinansinės investicijų grąžos, taikydami ad hoc poveikio rodiklius. Tai reiškia, kad galutiniams investuotojams bus užtikrintas didesnis skaidrumas ir jie galės priimti tinkamai informacija pagrįstus sprendimus, remdamiesi panašiais produktais, nesusijusiais su „žaliuoju smegenų plovimu“ (angl. greenwashing) ir (arba) „socialiniu smegenų plovimu“ (angl. socialwashing). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Siūlomas teisės aktas bus taikomas turto valdytojams (8), instituciniams investuotojams (draudimo įmonėms, reglamentuojamoms direktyva „Mokumas II“, ir profesinių pensijų fondams, reglamentuojamiems Profesinių pensijų direktyva (IORP II)), draudimo produktų platintojams, reglamentuojamiems Draudimo produktų platinimo direktyva (DPPD), konsultantams investicijų klausimais ir individualių portfelių valdytojams, reglamentuojamiems FPRD II. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Siūlomos taisyklės apima visus teikiamus finansinius produktus ir paslaugas (portfelių valdymas ir konsultacijos portfelių klausimais), kurias teikia pirma minėti subjektai, neatsižvelgiant į tai, ar jie siekia investavimo į tvarumą tikslų, ar ne. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | ES mažo anglies dioksido kiekio rodiklis arba teigiamo poveikio anglies dioksido kiekiui rodiklis būtų nustatytas kaip orientyras tik tiems produktams ir (arba) paslaugoms, kuriais siekiama mažo anglies dioksido kiekio tikslo; taip pat bus taikomi kiti rodikliai produktams ir (arba) paslaugoms, kuriais siekiama poveikio aplinkai ir (arba) socialinio poveikio tikslų. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Taigi investuotojai, vertindami ilgalaikę savo investicijų grąžą, atsižvelgs į apsidraudimą nuo rizikos tvarumui ir vykdys vadinamąsias patikėtinio pareigas siekdami kuo didesnės naudos savo galutiniams investuotojams ir (arba) naudos gavėjams. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Finansų sektoriaus subjektai taip pat atliks funkciją, būtiną siekiant suderinti klimato kaitos keliamą riziką ir aplinkos, socialinius bei valdymo iššūkius, laipsniškai nukreipdami privataus kapitalo srautus į tvarias investicijas – pasirinkdami tinkamas veiklos sritis, projektus ir įmones. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Savo ruožtu ES didins viešąsias lėšas siekdama pritraukti daugiau privačių investicijų. Visų pirma išplėstame ir sustiprintame Europos strateginių investicijų fonde (ESIF 2.0), veikiančiame nuo 2017 m. gruodžio 31 d., nustatytas klimato požiūriu pažangus investicijų tikslas, pagal kurį 40 % finansavimo skiriama veiksmams klimato kaitos srityje; 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) šis skaičius toliau bus didinamas. |
| --- | --- |

2.2.9.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Pereinant prie tvaresnės ir įtraukesnės ekonomikos, darnus ASV rizikos klausimo sprendimas ir tinkamas finansų sistemos subjektų veiksmų derinimas padės užtikrinti sisteminį finansinį stabilumą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Įgyvendinant Europos Komisijos veiksmų planą, EESRK pateikė bendrą nuomonę (9) dėl institucinių investuotojų ir turto valdytojų patikėtinio pareigų, susijusių su tvarumu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Konkrečiau kalbant, EESRK pasisako už tai, kad įgyvendinant naują taksonomiją ir taikant lyginamuosius indeksus (angl. benchmarks) būtų apibrėžti su pensijomis susiję finansiniai produktai, kuriuos bus galima sieti su ilgalaikėmis ESIF 2.0 investicijomis ir būsimu fondu InvestEU, numatytu 2021–2027 m. DFP. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Taigi būsimi „visos Europos asmeninių pensijų produktai“ (angl. PEPP) galėtų tapti populiariais tvariais produktais, nes labai svarbu užtikrinti ilgalaikį finansinių išteklių srautą, dėl kurio kartu būtų galima atsižvelgti į įvairias Europos visuomenei kylančias problemas, taigi ir užtikrinti būsimą asmenų gerovę finansuojant patikimus ir tvarius infrastruktūros objektus. EESRK nuomone, tai būtų nustatytoji investavimo galimybė ir ji turėtų sudaryti sąlygas PEPP santaupų turėtojams atgauti investuotą kapitalą, taip pat naudojantis Europos Sąjungos institucijų teikiama papildoma pagalba (10). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Reikia ne tik telkti vidines santaupas, bet ir pritraukti daugiau investicijų į Europą. Daugelyje tyrimų pabrėžiamos ne vien su tvariomis investicijomis susijusios paskatos, bet ir tai, kad investuotojai siekia patekti į didesnes kapitalo rinkas, nes paprastai ten gauna didesnę investicijų grąžą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Vykdant kapitalo rinkos integraciją, be kita ko, reikėtų numatyti reformas ir paskatas, kurios sudarytų palankias sąlygas tvariems individualiems ir bendriems visos Europos pensijų planams, kartu siekiant užtikrinti tvirtą viešąją pensijų sistemą ir išplėsti dabartinę apdraustųjų pagal socialinio draudimo sistemas bazę. Reikėtų skatinti viešąsias pensijų sistemas, kad naudojant šių sistemų rezervo lėšas taip pat būtų remiamos tvarios investicijos. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kita vertus, EESRK yra pabrėžęs, kad finansinio tarpininkavimo paslaugos, kaip labai svarbi teisinių įsipareigojimų dalis, turi būti teikiamos aktyviai bendraujant su klientais, siekiant suteikti jiems aiškios informacijos apie galimą finansinę riziką ir naudą įtraukus aplinkos, socialinius ir valdymo aspektus. Mažmeninio investuotojo atveju reikia patikrinti, ar jis tiksliai suprato visą pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Todėl EESRK taip pat remia FPRD II ir Draudimo produktų platinimo direktyvos suderinimą; jis pasisako už tai, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) vėliau į savo tinkamumo vertinimo gaires kaip vieną iš prioritetų įtrauktų tvarumo nuostatą. Visų pirma ir nepažeidžiant šių direktyvų tikslų užtikrinti investuotojų apsaugą, būtina išnagrinėti, kaip investuotojų tvarumo prioritetai gali būti įtraukti į šį teisės aktą, kad finansų konsultantai galėtų pateikti atitinkamas rekomendacijas dėl finansinių produktų, kurie kuo geriau atitiktų klientų prioritetus ir tinkamumo kriterijus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Galiausiai EESRK palankiai vertina tai, kad nuosekliai ir vienu metu peržiūrima Europos finansų priežiūros institucijų sistema, siekiant į mikroprudencinės priežiūros uždavinius integruoti finansiškai svarbią tvarumui kylančią (11) riziką, ir mano, kad dabartiniai kapitalo ir likvidumo reikalavimai turėtų būti atidžiai vertinami atsižvelgiant į šiuos naujus aspektus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pagaliau EESRK labai apgailestaudamas dar kartą pabrėžia, kad net ir pažangiausioms šalims nepavyko panaikinti lyčių nelygybės. Šiuo klausimu tvarus finansavimas suteikia galimybių veiksmingai reaguoti: investicijomis, skiriamomis atsižvelgiant į lyčių aspektą (12) (angl. gender-lens investing), gali būti finansuojamas moterims priklausantis verslas, įmonės, pasiekusios gerų rezultatų moterų užimtumo srityje, arba įmonės, kurios dėl savo produktų ir paslaugų gerina moterų bei mergaičių gyvenimą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Be to, kaip teigia The Boston Consulting Group, tiek tūkstantmečio kartos atstovai (angl. millennials), tiek moterys vis labiau siekia savo finansinius ir investavimo tikslus derinti su vertybėmis, tačiau dėl to nemažina su grąža susijusių savo lūkesčių. Kitaip tariant, jie siekia visos papildomos vertės, apimančios ne vien finansavimo grąžą. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad SESV 114 straipsnis yra tinkamas šio reglamentavimo teisinis pagrindas, nes siekiama išlaikyti vienodas sąlygas (angl. level playing field) įvairiems finansų sektoriaus subjektams, kartu užtikrinant aukštą vartotojų (galutinių investuotojų) apsaugos lygį. |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Pasiūlymas dėl reglamento

| 4.2.1. | EESRK remia siekį šiuo reglamentu suderinti taisykles, kurių investavimo procese turi laikytis instituciniai investuotojai ir turto valdytojai, atsižvelgdamas į tvarumo aspektus ir riziką, taip pat skaidrumo reikalavimus, dėl kurių galima objektyviai palyginti tvarius finansinius produktus. Jis taip pat pabrėžia, kad, rengiant techninius standartus, skirtus informacijos rengimo ir skleidimo procesui, svarbų vaidmenį atliks priežiūros institucijos, todėl joms reikės specialių techninių konsultacijų. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK palankiai vertina 2 straipsnyje pateiktas išsamias sąvokų apibrėžtis, ir teigiamai pabrėžia, kad bendrai aptariami aplinkosaugos, socialiniai ir valdymo aspektai, kurie turės įtakos kuriant naują taksonomiją. Šis reguliavimo metodas atspindėtas o punkte, kuriame teigiama, kad tvarios investicijos turi būti ne tik pagrįstos aplinkosaugos tikslais, nurodytais pasiūlymo dėl reglamento (13) 2 straipsnyje nurodytu i papunkčiu dėl naujos taksonomijos, bet ir atitikti ii bei iii papunkčius, kuriuose kalbama apie socialinį ir valdymo aspektą. Šios nuostatos buvo parengtos siekiant palengvinti tų rinkos dalyvių, kurie į savo portfelines investicijas jau integruoja socialinius ir valdymo aspektus, pareigą informuoti, ir EESRK mano, kad jie turi būti parengti kaip „žaliosios taksonomijos“ apsaugos priemonės, atsižvelgiant į jų tekstą. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESRK pritaria tam, kad visi subjektai interneto svetainėje kartu su finansine rizika skelbtų finansiškai svarbius tvarumo veiksnius (14), susijusius su savo produktų asortimentu. Vis dėlto toks skelbimas bus naudingas tik tuomet, jeigu informacija bus standartizuota ir atnaujinama visų investavimo grandinės subjektų. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Prieš sudarant sutartį pateikiama informacija yra labai svarbi, ji turi būti aiški, reikšminga, objektyvi ir panaši. Svarbu standartizuoti konkrečią informaciją apie kiekvieną produktų grupę ir aiškiai nurodyti poveikio rodiklius ir (arba) lyginamuosius indeksus (angl. benchmarks), įskaitant apskaičiavimo metodiką. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Galiausiai EESRK remia galutinių investuotojų informavimo apie jų investicijų poveikį taisykles. Jis taip pat ragina Europos priežiūros instituciją, turinčią kompetenciją kiekvienu konkrečiu atveju atidžiai stebėti, ar vykdomi objektyvios informacijos periodiškumo, atnaujinimo ir teikimo reikalavimai, užtikrinant derėjimą su kiekvieno produkto išleidimo į rinką strategijomis. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Pasiūlymas iš dalies keisti Direktyvą (ES) 2016/2341

| 4.3.1. | EESRK pritaria tam, kad visi deleguotieji aktai, kuriais aplinkos, socialinius ir valdymo aspektus siekiama integruoti į instituciniams investuotojams ir turto valdytojams poveikį turinčias direktyvas, būtų grindžiami rizikos ribojimo principu, taigi juose būtų pasiūlyta patikima ir saugi investicijų politikos, kurią vykdant sudaromos vienodos konkurencijos sąlygos subjektams ir užtikrinamas aukštas vartotojų apsaugos lygis, sistema. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Dėl šios priežasties EESRK pasisako už tai, kad ši direktyva būtų peržiūrėta, taip siekiant ją suderinti su kitomis direktyvomis ir pagal šį reglamentą skirtomis lėšomis. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Deleguotieji aktai (FPRD II ir Draudimo produktų platinimo direktyva)

| 4.4.1. | Šie deleguotieji aktai susiję su Veiksmų plano 4 veiksmu ir jais siekiama atlikti suderinimą su 7 veiksmu, užtikrinant teisės aktų nuoseklumą. EESRK pritaria numatytiems pakeitimams, susijusiems su ankstesniais deleguotaisiais aktais, – taip siekiama užtikrinti, kad galutiniai investuotojai būtų tinkamai apklausiami dėl jų prioritetų tvarumo srityje; tai savo ruožtu turės būti aiškiai nurodyta konsultanto rekomendacijose. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | EESRK ne tik remia pirmuosius žingsnius, kurių Komisija imasi įgyvendindama su Tvaraus vystymosi finansavimo veiksmų planu susijusias gaires, bet ir pateikia toliau nurodytas pastabas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Būtina naudotis finansų sektoriaus subjektų, kurie jau veikia kaip vertybinių popierių bankai, patirtimi ir pateiktais empiriniais įrodymais, taigi Europos Komisija turės užtikrinti, kad tvarkingai ir sistemingai būtų pateikiama informacija apie rinkos praktiką, nes tai yra labai svarbus veiksnys norint tinkamai kurti naują taksonomiją. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Taigi vykdant naujus procesus, kuriais siekiama užtikrinti geresnį reglamentavimą, reikės skatinti tvirtesnį Europos Komisijos ir pagrindinių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą: tiesioginius ar virtualius susitikimus, specialius seminarus, naujas priemones ir kt., neribojant su Komisijos deleguotųjų aktų rengimu susijusių uždavinių, patikėtų techninei tvaraus finansavimo ekspertų grupei ir kitoms ad hoc grupėms, ir nesilpninant dabartinės konsultavimosi procedūros, kurios apimtis vis dar yra siaura. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Siekiant baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą, labai svarbu skatinti viešųjų ir privačiųjų išteklių derinimą, suteikiant įvairių galimybių nukreipti kapitalo srautus ir užtikrinti įvairių šaltinių konvergenciją, kad būtų sukurta tvaraus bendrojo investavimo sistema (fondai, asociacijos, paramos teikėjai, nuosavo kapitalo sutelktinis finansavimas (angl. equity crowdfunding) ir kt.), taikant nediskriminavimo principą, naikinant tarpvalstybines kliūtis ir administracinius apribojimus pagal valstybių narių teisės aktus, taip pat derinant apmokestinimo tvarką. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EESRK mano, kad kainos, susijusios su tvarumo integravimu į turto valdymo portfelius, yra prieinamos net ir mažesniems subjektams, kurie jas lengvai gali kompensuoti didesnės apyvartos, gautos dėl geros reputacijos, lėšomis. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Veiksmų plano 9 veiksmas (gerinti informacijos apie tvarumą atskleidimą) turėtų skatinti MVĮ teikti kokybišką informaciją apie tvarumą ir tokiu būdu didinti tvaraus finansavimo dalį. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Daugiau nerimo kyla dėl atitikties užtikrinimo veiksmų, kurie apskritai yra labai technokratiniai ir trukdo veikti mažiau išteklių turintiems subjektams. Priežiūros institucijos (visų pirma ESMA ir EIOPA) turi užtikrinti, kad būtų reikalaujama tik reikšmingos informacijos ir taip būtų palengvinti informacijos perdavimo ir pagrindimo uždaviniai. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | EESRK pritaria reglamento taikymui numatytam 12 mėnesių terminui, nes mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų (15) atveju taikymui užtikrinti buvo numatyti tik šeši mėnesiai. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | Galiausiai EESRK klausia, ar ilgiausias šešiasdešimties mėnesių laikotarpis, suteikiamas šio reglamento taikymui peržiūrėti, nėra per ilgas atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant geresnio reglamentavimo iniciatyvą. |
| --- | --- |

4.5.8.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Aplinkos, socialiniai ir valdymo aspektai.

1

(2)  Darnaus vystymosi tikslai (DVT), suformuluoti per Jungtinių Tautų konferenciją darnaus vystymosi klausimais, surengtą 2012 m. Rio de Žaneire.

2

(3)  COM(2018) 97 final.

3

(4)  Visų pirma JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų, ES pagrindinių teisių chartijos ir TDO darbo standartų.

4

(5)  Bendras kompromisas, pasiektas vedant Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogą (taip pat žinomą kaip trišalis dialogas).

5

(6)  EESRK nuomonė „Europos socialinių teisių ramstis“ (OL C 125, 2017 4 21, p. 10).

6

(7)  EESRK nuomonė ECO/467 – Tvarus finansavimas: taksonomija ir lyginamieji standartai (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 103).

7

(8)  Jie reglamentuojami direktyva dėl kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) ir direktyva dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (AIFVD), taip pat reglamentu dėl Europos rizikos kapitalo fondų (EuVECA) ir reglamentu dėl Europos socialinio verslumo fondų (ESVF).

8

(9)  EESRK nuomonė ECO/456 – Tvarus finansavimas (komunikatas) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 73).

9

(10)  Šiuo tikslu reikės riboti PEPP teikėjų ir tarpininkų gaunamus komisinius, taip pat parengti būtiniausias mokesčių derinimo taisykles.

10

(11)  Reikšmingumo kriterijų sistemoje analizuojami labiausiai bendrovių finansinius veiklos rezultatus lemiantys veiksniai, įskaitant finansiškai svarbius tvarumo veiksnius.

11

(12)  Sarah Kaplan ir Jackie VanderBurg, banko U.S. Trust darbuotojos, rašė apie tokią patirtį: „Bendras moterų, pradėjusių ir išplėtusių verslą visame pasaulyje, paskolų skirtumas, palyginti su vyrų, vertinamas 320 mlrd. JAV dolerių.“

12

(13)  COM(2018) 353 final.

13

(14)  Reikšmingumo kriterijų sistemoje analizuojami labiausiai bendrovių finansinius veiklos rezultatus lemiantys veiksniai, įskaitant finansiškai svarbius tvarumo veiksnius.

14

(15)  Mažmeninių investicinių produktų paketų ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentai.

15

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/103

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti

(COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD))

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011

(COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD))

(2019/C 62/16)

| Pranešėjas | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Daniel MAREELS

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 6
  Europos Parlamentas, 2018 7 5 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis |
| | |
| Atsakinga komisija | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 182/0/0 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 6

Europos Parlamentas, 2018 7 5

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis

Atsakinga komisija

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

182/0/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK teigiamai vertina pateiktus pasiūlymus dėl taksonomijos, kurie yra pirmasis tvaraus ekonomikos augimo finansavimo veiksmų plano įgyvendinimo etapas (1). Šiuose pasiūlymuose pateikiama „aplinkos atžvilgiu tvarios ekonominės veiklos“ apibrėžtis, kuri savo ruožtu leidžia nustatyti, kas yra „aplinkos požiūriu tvarios investicijos“, kurios šioms aplinkybėmis ir yra svarbiausias uždavinys. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitetas, be kita ko, palankiai vertina pasiūlymą sukurti naujus „anglies pėdsako mažinimo“ ir „teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką“ lyginamuosius indeksus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Atsižvelgiant į veiksmų plano tikslus, labai svarbu nuo pat pradžių parengti tvirtą pagrindą visiems tolesniems veiksmams. Taksonomija ir yra šis pagrindas ir Komitetas visiškai pritaria sprendimui pradėti būtent nuo jos sukūrimo. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Be to, šis pagrindas taip pat turi derėti su veiksmų plane užsibrėžtais plataus užmojo tikslais, pagal kuriuos Europa yra pasirengusi imtis pasaulio lyderės vaidmens. Šiuo metu svarbu veikti laikantis šio plataus užmojo tikslo ir parengti taksonomiją. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Visų pirma būtina, kad visos ES valstybės narės šioje srityje laikytųsi vieningos pozicijos ir taikytų tą patį metodą. Europos taksonomija turėtų būti platesnė sistema ir pakeisti šiuo metu valstybėse narėse taikomus atskirtus ir nesuderintus metodus. Jei įmanoma, reikėtų remtis esamomis tarptautinėmis sistemomis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Tokie veiksmai būtų naudingi ir vidaus rinkai, visų pirma siekiant tikslo pritraukti kapitalo tvarioms investicijoms iš visos ES. Iš tikrųjų rinkos dalyviai patirtų mažesnes sąnaudas, o investuotojai turėtų daugiau pasirinkimo galimybių. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Veiksmų planas ir jo įgyvendinimas bus sudėtingas uždavinys. Jį reikės spręsti vykstant esminėms permainoms ir nuolat kintančioje aplinkoje. Taksonomija taip pat turėtų būti laikoma kintančia priemone, kurią reikėtų reguliariai įvertinti ir tikslinti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komitetas pritaria nuomonei, kad pirmenybė turi būti teikiama pasiūlymuose pasirinktam lanksčiam ir laipsniškam metodui. Būtų tikslinga pradėti nuo riboto sričių skaičiaus ir pirmuoju etapu nustatyti ribotą teisinių įpareigojimų skaičių. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kaip nurodyta pirmiau, nagrinėjamuose pasiūlymuose klausimas svarstomas iš ekologinės perspektyvos. Kalbant apskritai, Komitetas ir toliau prašo skirti pakankamai dėmesio bendram nuoseklumui. Nors galima teigiamai vertinti reikalavimą užtikrinti minimalias socialines ir valdymo garantijas, vis dėlto būtinos ir papildomos priemonės. Todėl svarbu, kad ateityje būtų įtraukti ir socialinio tvarumo, ir valdymo tikslai. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitetas visiškai pritaria sprendimui parengti labai išsamią ES taksonomiją. Labai svarbu patikimai ir aiškiai nustatyti, kokia veikla iš tikrųjų yra ekologiškai tvari, kad nuo pat pradžių nekiltų jokių abejonių šiuo klausimu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Taip pat labai svarbu taksonomijos praktiškumas. Tai visų pirma bus naudinga vartotojams ir investuotojams. Be to, turi būti visuotinai sutarta, kad taksonomija gali būti naudojama tik, kai ji bus stabili ir brandi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Rengiant taksonomiją turi būti atsižvelgta į tai, kad ją taikys įmonės, nes būtent nuo jų priklausys tikrasis perėjimas prie tvarios ekonomikos. Todėl akivaizdu, kad reikės metodo, kuris leistų atsižvelgti į skirtumus tarp sektorių ir įmonių dydį. Taip pat reikia siekti kad sutelkiant finansavimą aplinkos požiūriu ekologiškai tvariai ekonominei veiklai būtų išvengta bet kokio konkurencijos iškraipymo. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Be to, taksonomiją turėtų būti galima taikyti tiek plačiu tarptautiniu mastu, tiek vietos lygmeniu. Komitetas yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia ne tik vengti, kad šios priemonės būtų pernelyg orientuotos į labai didelių bendrovių poreikius, bet ir užtikrinti jų naudą MVĮ. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Palankiai vertina tai, kad Europos priežiūros institucijoms būtų suteiktas pagrindinis vaidmuo nustatant ES taksonomiją. Turi būti sudarytos galimybės taksonomiją naudoti visoms finansų įstaigoms ir taikyti visiems finansiniams produktams, o kartu ir visoms susijusioms ekonominės veiklos rūšims. Taip pat turi būti užtikrintas taksonomijos derėjimas su ES finansų teisės aktais. Būtina kiek įmanoma sumažinti reglamentavimo ir priežiūros administracinę naštą ir sąnaudas, visų pirma laikantis proporcingumo principo. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitetas mano, kad informavimas ir komunikacija taip pat yra labai svarbūs aspektai. Todėl Komitetas nuomone, yra visiškai pagrįsta ypatingą dėmesį skirti visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant bendrovių verslo aplinką, ir plačiosios visuomenės informavimui ir komunikacijai su jais. Galėtų būti parengtas planas, skirtas kuo geriau informuoti suinteresuotuosius subjektus ir piliečius ir užmegzti su jais dialogą, kad būtų užtikrintas jų pritarimas. Į šį planą galėtų būti įtrauktas ir finansinis švietimas ir mokymas. Viską lemia žmonių dalyvavimas! |
| --- | --- |

1.15.

2.   Aplinkybės (2)

| 2.1. | Tarptautiniu lygmeniu JT darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. (2015 m.) ir Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos (2016 m.) iš esmės pakeitė požiūrį į klimato kaitą ir aplinkos būklės blogėjimą. Kitaip tariant, buvo nuspręsta, kad pasaulis turi siekti tvaresnės aplinkos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europos Sąjunga nelaukė šių tarptautinių dokumentų savo iniciatyvoms pradėti, tačiau po jų priėmimo procesai gerokai paspartėjo. Be to, perėjimui prie tvarumo užtikrinti reikia daug pastangų ir didelių investicijų. Nurodoma, kad vien tik klimato ir energijos sritims reikia apie 180 mlrd. EUR per metus. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Taigi, 2016 m. buvo sudaryta aukšto lygio ekspertų grupė (ALEG). Jai buvo pavesta parengti ES tvarių finansų strategiją. ALEG pateikė dvi iniciatyvas dėl Europos finansų sistemos: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | pirmosios tikslas – pagerinti finansų sistemos indėlį į tvarų ir integracinį augimą; |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | antrosios – stiprinti finansinį stabilumą, įtraukiant aplinkosauginius, socialinius ir valdymo (ASV) kriterijus į sprendimų dėl investicijų priėmimo procesą. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4. | ALEG taip pat pateikė aštuonias rekomendacijas, kurios, jos nuomone, yra kertiniai Europos tvarios finansų sistemos akmenys. Vienoje iš šių rekomendacijų grupė ragina ES lygmeniu įdiegti techniškai patikimą klasifikavimo sistemą, t. y. „taksonomiją“, kad būtų aišku, ką reiškia sąvokos „žaliasis“ arba „tvarus“. Šis patikslinimas leidžia nustatyti, kada ekonominę veiklą galima laikyti „tvaria aplinkos atžvilgiu.“ |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Imdamasi tolesnių su ALEG darbu susijusių veiksmų, Komisija 2018 m. kovo 8 d. paskelbė Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planą. Šis planas apima ir nagrinėjamus pasiūlymus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2018 m. gegužės 24 d. pasiūlymais (3) siekiama: |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | nustatyti pagrindus taksonomijai (kaip nurodyta pirmiau). Taip bus galima nustatyti, ką galima laikyti „aplinkos atžvilgiu tvaria investicija“; |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | nustatyti aiškias gaires investuotojams. Šiomis gairėmis, visų pirma skirtomis kai kuriems finansų rinkų dalyviams, siekiama geriau, aiškiau ir nuosekliau paaiškinti, kaip integruoti riziką, susijusią su ASV veiksniais priimant investicinius sprendimus ir konsultuojant investuotojus; |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | nustatyti naujus skaidrumo reikalavimus tam tikriems finansų rinkų dalyviams, visų pirma, kaip įtraukti 2.6.2 punkte nurodytas gaires į pirmiau minėtus sprendimus ir konsultacijas. Finansų rinkų dalyviai taip pat turės parodyti, kaip siekia tvarumo tikslų; |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | sukurti naujus „anglies pėdsako mažinimo“ ir „teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką“ lyginamuosius indeksus, kuriuos taiko jų administratoriai siekiant užtikrinti tikrumą jų naudotojams. |
| --- | --- |

2.6.4.

3.   Pastabos ir komentarai

| 3.1. | EESRK teigiamai vertina pateiktus pasiūlymus, kurie sudaro pirmąjį tvaraus ekonomikos augimo finansavimo veiksmų plano įgyvendinimo etapą. Šio etapo tikslas – parengti taksonomiją, kuri suteikia galimybę nustatyti atvejus, kurie yra „aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla“ ir atsižvelgiant į tai nustatyti, kas yra „aplinkos požiūriu tvarios investicijos“, kurios galiausiai šiomis aplinkybėmis ir yra svarbiausias uždavinys. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tačiau šie pasiūlymai yra toli gražu ne vieninteliai, padedantys siekti tvarių investicijų tikslo. Tai labai sudėtingas klausimas, kuriam spręsti reikės įgyvendinti daug veiksmų ir iniciatyvų. Kai kurie veiksmai ir iniciatyvos jau parengti, kiti turėtų būti pateikti trumpuoju ir ilgesniuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Atsižvelgiant į veiksmų plano tikslus, labai svarbu nuo pat pradžių parengti tvirtą pagrindą visiems tolesniems veiksmams. Taksonomija ir yra šis pagrindas ir Komitetas visiškai pritaria sprendimui pradėti būtent nuo jos sukūrimo. Visų pirma reikia tiksliai suprasti sąvokas „ekologiškas“ ir „tvarus“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Be to, šis pagrindas taip pat turi derėti su veiksmų plane užsibrėžtais ES plataus užmojo tikslais. Plane visų pirma nurodoma, kad „Europa yra pasirengusi imtis“ pasaulio lyderės „vaidmens“. Šiuo metu svarbu laikytis šios krypties ir parengti taksonomiją. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Todėl būtina užtikrinti, kad taksonomijai pritartų ir ją pripažintų visi suinteresuotieji subjektai. Priešingu atveju, būtų padarytas neigiamas poveikis visiems būsimiems pokyčiams ir tikslų įgyvendinimui. Reikia bet kokia kaina išvengti tokio trūkumo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Europos taksonomija taip pat turėtų būti platesnė sistema ir pakeisti šiuo metu valstybėse narėse taikomus atskirtus ir nesuderintus metodus. Tačiau tai nereiškia, kad turi būti paprasčiausiai atsisakyta remtis iki šiol sukaupta teigiama patirtimi. Ją, kai įmanoma, būtina pritaikyti. Todėl svarbu rengiant taksonomiją remtis esamomis tarptautinėmis sistemomis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Galiausiai, labai svarbu, kad visos ES valstybės narės laikytųsi vieningos pozicijos ir taikytų tą patį metodą šioje srityje. Tokie veiksmai būtų naudingi ir vidaus rinkai, nes būtų lengviau pritraukti kapitalo tvarioms investicijoms iš visos ES. Iš tikrųjų rinkos dalyviai patirtų mažesnes sąnaudas, nes nebereikėtų taikytis prie skirtingų reikalavimų įvairiose valstybėse narėse. Investuotojai turėtų daugiau pasirinkimo galimybių ir galėtų lengviau investuoti tarpvalstybiniu mastu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Veiksmų plane teisingai teigiama, kad „su tvarumu susijęs mokslas yra dinamiškas, nuolat kinta, kaip ir socialiniai lūkesčiai ir investuotojų bei rinkos poreikiai (4).“ Taksonomija, taip pat turėtų būti laikoma kintančia priemone, kurią reikėtų reguliariai įvertinti ir, jei reikia, keisti ir tikslinti. Reikės veikti sparčiai, tačiau ne pernelyg greitai. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komitetas pritaria nuomonei, kad, siekiant pirmiau nurodyto esminio tikslo, pirmenybė turi būti teikiama lanksčiam ir laipsniškam metodui. Tai taikytina ir įgyvendinant kitus įvairius veiksmus ir tikslus, numatytus veiksmų plane. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Todėl būtų tikslinga pradėti nuo riboto sričių skaičiaus (5) ir pirmuoju etapu nustatyti ribotą teisinių įpareigojimų skaičių (6). Tokiu būdu visiems bus suteikta galimybė susipažinti su nauju metodu ir įgyti reikiamos patirties. Be to, aplinkybės keičiasi sparčiai ir turėtų būti atsižvelgta į tai, kad ekonominei pertvarkai reikia laiko. Todėl tikslinga atlikti ir reguliarų pasiektų rezultatų bei padarytos pažangos vertinimą. Komitetas pritaria nuostatai atlikti vertinimą kas trejus metus. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komitetas pritaria požiūriui, kuriuo grindžiami dabartiniai pasiūlymai dėl aplinkos apsaugos aspektų. Kalbant apskritai, EESRK prašo ir toliau skirti pakankamai dėmesio bendram nuoseklumui. Todėl teigiamai vertina tai, kad būtų įtraukti Europos socialinių teisių ramstyje nustatyti principai ir kad ekonominė veikla būtų vykdoma taikant minimalias tarptautines socialines ir darbo garantijas bei apskaitos standartus. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad minėtos garantijos yra minimalios ir kad būtų naudinga imtis papildomų priemonių. Be to, svarbu, kad ateityje būtų įtraukti ir socialinio tvarumo ir valdymo tikslai. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Apskritai būtina iš pat pradžių siekti kuo daugiau aiškumo ir tikrumo. Komitetas visiškai pritaria sprendimui parengti labai išsamią ES taksonomiją. Toks metodas leidžia bet kuriuo atveju aiškiai nustatyti, kokia veikla iš tikrųjų yra ekologiškai tvari ir nuo pat pradžių nekiltų jokių abejonių šiuo klausimu. Jis taip pat padės įvertinti ir apibrėžti indėlį siekiant aplinkos apsaugos tikslų, kas yra ne tik savaime svarbu, bet ir naudinga būsimiems pokyčiams užtikrinti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Turi būti siekiama ne tik taksonomijos ir visų tolesnių su tuo susijusių sprendimų aiškumo ir tikrumo, bet galimybės praktiškai ją taikyti. Daug įvairių suinteresuotųjų subjektų, kurie dažniausiai yra ne specialistai, turės taikyti taksonomiją. Jie turės išmokti „kalbėti ta pačia kalba“. Be to, bendrovių ir finansų sektoriaus subjektų perspektyvos ne visada sutaps. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Todėl taisyklės taip pat turi būti nustatytos atsižvelgiant į bendrovių poreikius, jų veiklą, ir į tai, kad jos yra grandinės pabaigoje. Be to, taksonomija turėtų būti tokia, kad ją būtų galima taikyti tiek plačiu tarptautiniu mastu, tiek mažosiose vietos įmonėse. Atsižvelgiant į didelius skirtumus tarp bendrovių, būtų visiškai pagrįsta laikytis sektorinio požiūrio. Komitetas įsitikinęs, kad šios priemonės taip pat turi būti naudingos MVĮ, nes jos yra Europos ekonomikos pagrindas. Todėl kriterijai turėtų būti lankstūs. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Taip pat reikia siekti kad sutelkiant finansavimą aplinkos atžvilgiu ekologiškai tvariai ekonominei veiklai būtų išvengta bet kokio konkurencijos iškraipymo tarp įmonių. Techninės analizės kriterijai turi būti parengti taip, kad visos ekonominės veiklos konkrečiame ekonomikos sektoriuje galėtų būti laikomos aplinkos atžvilgiu ekologiškai tvariomis ir būti vertinamos vienodai, jei jos tokiu pačiu mastu prisideda prie užsibrėžtų aplinkos apsaugos tikslų įgyvendinimo. Atsižvelgdamas į tai, Komitetas ragina ypatingą dėmesį skirti problemoms, kurių gali kilti derinant techninės analizės kriterijus, taikytinus skirtingiems ekonomikos sektoriams ir subsektoriams, ir duomenų apsaugos taisykles. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Siekiant jau pirmiau minėto praktiškumo, Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija iš esmės atsižvelgė į Reglamentavimo patikros valdybos darbą. Todėl reikia patvirtinti tekstų pakeitimus, kurie užtikrins, kad taksonomija bus naudojama tik tada, kai ji bus stabili ir brandi. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Be to, siekiant užtikrinti suderinamumą su ES finansų teisės aktais, teigiama yra tai, kad Europos priežiūros institucijos (7) atliks esminį vaidmenį nustatant ES taksonomiją. Jų dalyvavimas leis užtikrinti, kad šią taksonomiją galėtų naudoti finansų įstaigos ir ji būtų pritaikyta finansiniams produktams. Todėl dėl mažų ir vietos institucijų interesų būtina laikytis proporcingumo principo. Reikia iš esmės sumažinti reglamentavimo ir stebėsenos naštą ir sąnaudas. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Tai, kad siekiama taksonomijos praktiškumo, bus naudinga ne tik bendrovėms ir finansų rinkų dalyviams, bet ir vartotojams bei investuotojams. Pastariesiems subjektams ji bus naudinga, nes suteiks daugiau aiškumo ir tikrumo dėl jų planuojamų investicijų arba šioms investicijoms skiriamų lėšų. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Apskritai, dėmesys pirmiau nurodytiems tikrumo ir aiškumo principams ir praktinėms galimybėms leidžia užtikrinti, kad veiksmų plano tikslai bus veiksmingai ir visapusiškai pasiekti. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Komitetas, be kita ko, palankiai vertina naujų „anglies pėdsako mažinimo“ ir „teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką“ lyginamųjų indeksų sukūrimą. Šie indeksai padės užtikrinti geresnį bendrosios rinkos veikimą bei panaikinti dabartinį susiskaidymą, sukurti stipresnę apsaugą ir didesnį skaidrumą investuotojams teikiant daugiau ir geresnės informacijos. Be to, indeksai padės padidinti informacijos apie su klimatu susijusias bendroves kiekį ir pagerinti jos kokybę bei ją palyginti. Galiausiai, jie gali labai prisidėti prie projektų ir aktyvų, kuriais siekiama klimato kaitos tikslų pagal Paryžiaus klimato susitarimą. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Komitetas mano, kad informavimas ir komunikacija taip pat yra labai svarbūs aspektai. Yra ir kitų galimybių svariai prisidėti prie veiksmų plano tikslų ir visų numatytų su juo susijusių iniciatyvų įgyvendinimo. Todėl Komitetas mano, kad yra visiškai pagrįsta ypatingą dėmesį skirti visų suinteresuotųjų subjektų ir plačiosios visuomenės informavimui ir komunikacijai su jais. Galėtų būti parengtas planas, skirtas kuo geriau informuoti suinteresuotuosius subjektus ir užmegzti su jais dialogą, kad būtų užtikrintas jų pritarimas ir kad kiekvienas jų dalyvautų siekiant nustatytų tikslų. Į šį planą galėtų būti įtrauktas ir finansinis švietimas ir mokymas. Viską lemia žmonių dalyvavimas! |
| --- | --- |

3.21.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 97 final.

1

(2)  Šiame skirsnyje daug remiamasi pasiūlymo dėl reglamento aiškinamuoju memorandumu ir Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planu, COM (2018) 97 final.

2

(3)  COM(2018) 353 final ir COM(2018) 355 final.

3

(4)  COM(2018) 353 final, p. 7.

4

(5)  Pirmiausia aplinkos apsaugos srityje ir tik vėliau kitose, pavyzdžiui, socialinėje srityje.

5

(6)  Pavyzdžiui, kurie nurodyti pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnyje.

6

(7)  Taip pat vartojamas anglų kalbos akronimas ESA – European Supervisory Authority.

7

European Supervisory Authority

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/108 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/108

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo

(COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS))

Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka

(nauja redakcija)

(COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS))

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo

(nauja redakcija)

(COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD))

Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos dėl elektroninio registro turinio

(COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS))

(2019/C 62/17)

| Pranešėjas | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Pranešėjas

Jack O’CONNOR

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 7 5
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 13
  Europos Komisija, 2018 5 25 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 113 ir 114 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 193/0/9 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 7 5

Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 13

Europos Komisija, 2018 5 25

Teisinis pagrindas

SESV 113 ir 114 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

193/0/9

1.   Santrauka ir išvados

| 1.1. | EESRK palankiai vertina šiame dokumentų rinkinyje Komisijos siūlomas priemones. Jis mano, kad jos iš esmės padės pasiekti užsibrėžtus tikslus, t. y. suteikti daugiau tikrumo ir aiškumo dėl tam tikriems alkoholio gaminiams taikomos tvarkos, palengvinti tarpvalstybinę prekybą taikant supaprastintas ir modernizuotas sistemas ir sumažinti administracinę bei teisinę naštą mažosioms įmonėms. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pripažįsta, kad valstybės narės iš akcizo mokesčio, ypač alkoholio gaminiams taikomo akcizo mokesčio, gauna nevienodas pajamas. Be to, skiriasi kultūriniai ryšiai, siejantys su tam tikrais gaminiais, socialiniai tikslai (pvz., sveikatos) ir įmonių tikslai (pvz., mažųjų įmonių skatinimas, inovacijos). Todėl taikomas pagrindinis principas – užtikrinti kuo didesnę veiksmų laisvę, kad valstybės narės galėtų pritaikyti alkoholio gaminių apmokestinimą akcizu prie nacionalinių poreikių ir tikslų, susijusių su mokesčių struktūra, kultūrinėmis ir socialinėmis aplinkybėmis. EESRK palankiai vertina tai, kad siūlomi pakeitimai nepažeidžia šio principo. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Atsižvelgdamas į tai, kad apibrėžtims suteikta daugiau aiškumo ir nuoseklumo (pvz., teisiškai ir ekonomiškai nepriklausomas, sidras ir pan.), kad atnaujinant IT sistemas administraciniu požiūriu supaprastinamos ir modernizuojamos tarpvalstybinės prekybos galimybės mažiems gamintojams ir kad paaiškintas denatūruoto alkoholio procesas ir sąlygos, EESRK pritaria priemonėms, išdėstytoms šiame peržiūrimų dokumentų rinkinyje. Jos sumažins administracinį ir teisinį netikrumą valstybėms narėms ir ekonominės veiklos vykdytojams, todėl sumažės sąnaudos ir bus pašalintos kliūtys. Be to, reikėtų prašyti parengti ataskaitą dėl nelegalios alkoholinių gėrimų rinkos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Susirūpinimą kelia dvi sritys. Pirma, siūloma didinti apatinę muito ribą 2,8 %-3,5 % stiprumo alui. Nors tai siūloma kaip sveikatos tausojimo priemonė, susirūpinimą kelia tai, kad ji gali, priešingai, padidinti suvartojamo alkoholio kiekį. Vis dėlto, atsižvelgdamas į tai, kad tai bus palikta valstybių narių nuožiūrai, EESRK pritaria šiam pasiūlymui, tačiau ragina per penkerius metus atlikti peržiūrą siekiant įvertinti poveikį valstybėse narėse, kurios įgyvendins šį pasiūlymą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Antra, Komisija siūlo racionalizuoti alaus „galutinio produkto“ Plato laipsnio matavimo metodą, remdamasi tuo, kad tai turi būti atliekama alaus gamybos proceso pabaigoje. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) neseniai išaiškino šiuo metu galiojančią direktyvą taip, kad siekiant nustatyti akcizą, Plato laipsnis turėtų būti matuojamas prieš pridedant cukraus ir (arba) saldiklių. Tačiau EESRK nurodo, kad šis metodas taikomas tik trijose valstybėse narėse. Tai reiškia, kad vienuolika valstybių narių turėtų pakeisti savo metodą (likusios valstybės Plato metodo netaiko). Todėl, siekdamas sukelti kuo mažiau nepatogumų, EESRK remia Komisijos pasiūlymus. Tuomet tik trys valstybės narės turėtų pakeisti savo metodą. |
| --- | --- |

1.4.1.

2.   Komisijos pasiūlymų santrauka

| 2.1. | Komisijos pasiūlymai yra padalyti į dvi dalis. t. y. siūlomą Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų suderinimo ir siūlomą Tarybos direktyvą, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka. Be to, pateikti dar du administracinio pobūdžio pasiūlymai, remiantys Tarybos direktyvoje, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka, pateiktus pasiūlymus, t. y. pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos dėl elektroninio registro turinio ir pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB. Komisijos pasiūlymais siekiama spręsti klausimus keturiose srityse: i) denatūruotam alkoholiui taikoma tvarka, ii) sumažinti tarifai smulkiesiems gamintojams ir kai kurių alkoholinių gėrimų klasifikacija, iii) silpni alkoholiniai gėrimai ir iv) saldinto ar aromatizuoto alaus Plato laipsnių matavimas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Denatūruotam alkoholiui taikoma tvarka. Šiuo metu visiškai denatūruoto alkoholio tarpusavio pripažinimas valstybėse narėse nėra nuoseklus, skirtingai aiškinama iš dalies denatūruotam alkoholiui, skirtam naudoti netiesioginiais tikslais, taikoma tvarka. Komisija siūlo: a) paaiškinti visiškai denatūruoto alkoholio abipusio pripažinimo tvarką ir modernizuoti valstybių narių pranešimų apie naujus reikalavimus teikimo procedūras, b) užtikrinti vienodą tvarką, taikomą iš dalies denatūruotam alkoholiui, skirtam naudoti netiesioginiais tikslais, ir c) reikalauti, kad iš dalies denatūruoto alkoholio, kurio faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais viršija 90 %, ir nebaigtų gaminti produktų, kurių sudėtyje yra alkoholio, judėjimui būtų taikoma akcizais apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistema (ECMS). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Sumažintų tarifų taikymas smulkiesiems gamintojams ir alkoholinių gėrimų klasifikacija. Valstybės narės gali taikyti sumažintus tarifus smulkiesiems alaus ir etilo alkoholio gamintojams. Smulkieji gamintojai turi būti teisiškai ir ekonomiškai nepriklausomi; tačiau tai nėra tinkamai apibrėžta. Dėl to kyla netikrumas ir patiriama administracinių ir (arba) teismo išlaidų. Be to, valstybės narės negali taikyti sumažintų tarifų smulkiesiems kitų alkoholinių gėrimų gamintojams. Tai nepalanku smulkiesiems sidro gamintojams. Komisija siūlo: a) apibrėžti sąvoką „teisiškai ir ekonomiškai nepriklausomas“ ir sukurti vienodą pažymėjimą mažoms darykloms, įskaitant sidro gamintojus, visoje ES (1) ir b) įvesti pasirenkamus sumažintus tarifus nepriklausomiems smulkiesiems sidro gamintojams (2). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Silpnieji alkoholiniai gėrimai. Valstybės narės gali taikyti sumažintus tarifus silpniesiems alkoholiniams gėrimams. Tai taikoma tik kai kuriems alkoholio gaminiams (pvz., alui). Komisija siūlo padidinti ribinę vertę nuo 2,8 tūrinių procentų iki 3,5 tūrinių procentų (3). Buvo teigiama, kad ši ribinė vertė silpnam alui yra per maža, trukdo produktų inovacijoms ir nesuteikia daug paskatų plėtoti šį pasektorį. Dėl šios priežasties vartotojai nepereina prie silpno alus, o tai daro žalą sveikatos politikai. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Saldinto ar aromatizuoto alaus Plato laipsnių matavimas. 14-je valstybių narių alus apmokestinamas akcizais remiantis galutinio produkto Plato laipsniu. Vienuolika valstybių narių šį laipsnį matuoja alaus gamybos proceso pabaigoje, o kitos – prieš maišymą su cukraus sirupu arba aromatinėmis medžiagomis (likusios valstybės narės Plato metodikos netaiko; jos faktinę alkoholio koncentraciją veikiau matuoja tūrio procentais). Direktyvoje nėra apibrėžtas terminas „galutinis produktas“, todėl galimi trys skirtingi aiškinimai. Dėl šios priežasties matuojama nevienodai, todėl skiriasi akcizai, taikomi produktams, kurie gali turėti tą patį alkoholio kiekį. Be to, teigiama, kad sudėtingos stebėsenos procedūros, nes pagal tris skirtingus aiškinimus Plato laipsnio matavimui taikomi skirtingi reikalavimai (pvz., reikalaujama stebėseną vykdyti alaus darykloje, o ne imant mėginį iš butelio). Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (4) išaiškino šiuo metu galiojančią direktyvą taip, kad Plato laipsnis turėtų būti matuojamas iki gamybos proceso pabaigos, taigi neįtraukiant pridedamų medžiagų. Komisija siūlo patikslinti nuostatą dėl alaus Plato laipsnio matavimo, visų pirma tai, kada Plato laipsnis turėtų būti matuojamas (5). Numatoma matuoti proceso pabaigoje (t. y. atsižvelgiant į visas sudėtines dalis). Taip bus veiksmingai išaiškinta termino „galutinis produktas“ apibrėžtis. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (nauja redakcija). Antrasis priemonių rinkinys yra techninio pobūdžio ir apima priemones, kuriomis siekiama supaprastinti akcizais apmokestinamų prekių vežimą. Akcizų ir muitinės procedūros ne visada yra suderintos ar sinchronizuotos, todėl importuojant ar eksportuojant akcizais apmokestinamas prekes kyla problemų. Kai kuriais atvejais akcizų procedūros yra sudėtingos ir įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Be to, atsižvelgiant į didelę fiskalinę riziką, kylančią laikant ir gabenant akcizais apmokestinamas prekes, kurioms taikomas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, šia tvarka daugiausia naudojasi didelės bendrovės. MVĮ naudojasi procedūromis, kurios yra labiau pritaikomos mažoms siuntoms ir nedažniems gabenimams, tačiau dėl kurių patiriama didesnė vienam pervežimui tenkanti reguliavimo našta. Dėl to patiriama papildomų administracinių ir reikalavimų laikymosi išlaidų, o įmonės ir nacionalinės institucijoms turi įdėti daugiau pastangų. Taip yra todėl, kad kai kurie procedūriniai veiksmai turi būti atliekami rankiniu būdu ir jiems taikomi reikalavimai, kurie įvairiose valstybėse narėse skiriasi. Be to, tokie veiksmai yra mokestinio sukčiavimo šaltinis. Komisija siūlo keletą priemonių, kuriomis siekiama racionalizuoti ir supaprastinti šiuos procesus, įskaitant sąveiką eksportuojant ir importuojant akcizais apmokestinamas prekes, prekių, už kurias sumokėtas akcizas, gabenimą tarp įmonių (B2B) ir išskirtinius atvejus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Sąveika importuojant. Nėra standartinių dokumentinių reikalavimų, kaip prašyti atleisti nuo akcizų prekes išleidžiant į laisvą apyvartą. Tokio išleidimo atveju atleidimo nuo mokėjimo galima prašyti, jeigu prekės turi būti gabenamos iš importo vietos taikant akcizais apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistemą (EMCS), tačiau nėra standartinio įrodymų reikalavimo, koks taikomas pagal atleidimo nuo PVM tvarką importuojant ES viduje tiekiamas prekes. Komisija siūlo nustatyti reikalavimą deklaruoti siuntėją ir gavėją (valstybės narės turi galimybę reikalauti identifikuoti susijusių akcizais apmokestinamų prekių judėjimą). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Sąveika eksportuojant. EMCS ir eksporto kontrolės sistema nėra suderintai sinchronizuojamos. Gabenimai turi būti užregistruojami rankiniu būdu, tačiau apie nebegaliojančiu pripažintą eksportą nepranešama EMCS. Tai gali užkrauti administracinę naštą įmonėms (pvz., vėliau atsisakoma garantijos), paskatinti galimą sukčiavimą ir sukelti rinkos iškraipymus. Komisija siūlo nustatyti reikalavimą identifikuoti akcizais apmokestinamų prekių siuntėją ir pateikti EMCS sistemoje užregistruoto gabenimo administracinį nuorodos kodą (angl. ARC). Siekiant pagerinti sinchronizavimą, taip pat bus nustatytas įpareigojimas EMCS pranešti apie išskirtinę padėtį eksportuojant (pavyzdžiui, apie neišvežimą iš ES, deklaracijos pripažinimą negaliojančia). |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Be EMCS ir eksporto kontrolės susiejimo, siekiant prižiūrėti akcizais apmokestinamų prekių eksportą, taikomos ir kitos procedūros: išorinio ir vidinio tranzito procedūra ir viena vežimo sutartis (angl. STC). Taikant šias procedūras ekonominės veiklos vykdytojams supaprastinamos eksporto operacijos, nes tai joms suteikia galimybę užbaigti eksporto procedūrą prasidėjus tranzitui, taigi ir pranešti apie gabenimą EMCS. Taikant šias supaprastintas eksporto procedūras vis dėlto kyla keletas problemų: nepakankami įrodymai dėl atleidimo nuo akcizo, nėra fizinio išvežimo įrodymų, garantijų atsisakoma prieš faktinį prekių išvežimą ir nepakankama priežiūra. Tai gali sudaryti sukčiavimo galimybių ir sukelti teisinį netikrumą, o tai lemia sunkumus ir sumaištį įmonės lygmeniu. Šiuo metu teisiškai neįmanoma užbaigti akcizais apmokestinamų prekių gabenimo procedūros pradedant tranzito procedūrą. Komisija siūlo leisti ekonominės veiklos vykdytojams naudotis supaprastinta tvarka eksportuoti akcizais apmokestinamas prekes taikant išorinio tranzito procedūrą po eksporto, o ne naudoti EMCS iki išorės sienos. Tai sudarytų galimybę deramai valdyti garantijas ir užkirstų kelią prekių dingimui paskirties vietoje, nes prekėms, kurios pradėjus išorinio tranzito procedūrą tampa ne Sąjungos prekėmis, būtų taikoma muitinės priežiūra tol, kol jos išvežamos iš muitų teritorijos. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Prekių, už kurias sumokėtas akcizas, gabenimas tarp įmonių (B2B). Pagal dabartinę tvarką prekių, už kurias sumokėtas akcizas, gabenimas tarp įmonių (B2B) įforminamas popieriniuose dokumentuose. Šia tvarka naudojasi MVĮ, nes siunčiant ir gaunant prekes nereikia akcizais apmokestinamų prekių sandėlių. Tačiau ši procedūra yra pasenusi, neaiški ir sunkiai atliekama. Komisija siūlo automatizuoti šiuos gabenimus išplečiant EMCS taikymo sritį, šiuo tikslu sukuriant dvi naujas kategorijas: patvirtintas siuntėjas ir patvirtintas gavėjas. Taip bus atliktas supaprastinimas, sumažintos MVĮ išlaidos ir užtikrintas didesnis veiksmingumas. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Išskirtiniai atvejai. Išskirtiniais atvejai – tai įvairūs nenumatyti atvejai: prekių kiekis, atgabentas į paskirties vietą, yra mažesnis (įskaitant natūralius trūkumus, kaip antai benzino išgaravimas) arba didesnis nei deklaruotas kiekis išsiuntimo vietoje; gavėjas atsisako atsakomybės už prekes; oficialus gabenimo atšaukimas ir pan. Tokie atvejai nėra reglamentuoti, todėl valstybės narės taiko skirtingas procedūras, siekdamos įvertinti nuostolius, įforminti atsisakymus ir nustatyti leidžiamų nuostolių ribą. Dėl to gali kilti sunkumų ir painiavos. Direktyvomis jau užtikrinama, kad kiekiai būtų apskaičiuojami vienodai. Komisija pripažįsta, kad ji privalo didinti nacionalinių institucijų informuotumą apie tai. Tačiau ji siūlo naujus veiksmus, kuriais siekiama suvienodinti leidžiamų nuostolių ribas. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | Be to, pateikti dar du administracinio pobūdžio pasiūlymai, remiantys Tarybos direktyvoje, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (nauja redakcija), pateiktus pasiūlymus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 389/2012 dėl administracinio bendradarbiavimo akcizų srityje nuostatos dėl elektroninio registro turinio yra susijęs su akcizais apmokestinamų prekių, išleistų vartoti vienos valstybės narės teritorijoje, o po to gabenamų į kitos valstybės teritoriją pristatyti komerciniais tikslais toje kitoje valstybėje narėje, gabenimo priežiūros automatizavimu. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija) pridedamas prie pirmiau minėto Tarybos reglamento ir juo įgyvendinamas akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimas. |
| --- | --- |

2.4.2.

3.   Pastabos

3.1.   Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 92/83/EEB

| 3.1.1. | Denatūruotam alkoholiui taikoma tvarka (pirmesnis 2.2.1 straipsnis). EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymai yra tinkami ir turėtų būti teikiami toliau. Be to, reikia geriau perprasti neteisėtos alkoholio rinkos veikimą. Todėl reikėtų prašyti parengti ataskaitą šiuo klausimu siekiant parengti geresnių priemonių šiai problemai spręsti. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Sumažinti tarifai smulkiems gamintojams ir tam tikrų alkoholinių gėrimų klasifikacija (pirmesnis 2.2.2 punktas). Be to, EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymu būtų sprendžiamos esamos problemos ir užtikrinamas didesnis aiškumas kartu tobulinant sistemą, kad būtų išsaugota paskata smulkiems gamintojams. EESRK mano, kad ateityje Komisija turėtų apsvarstyti galimybę panašų sumažintą tarifą taikyti stipriųjų gėrimų distiliuotojams peržiūrėjus viršutines ribas. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Nedidelio stiprumo alkoholiniai gėrimai (pirmesnis 2.2.3 straipsnis). Su šiuo klausimu susiję Komisijos pasiūlymai yra labiau ginčytini. Beveik nėra įrodymų, kad nukenčia produktų inovacijos. Neoficialiais duomenimis, gamintojai, įskaitant smulkiuosius gamintojus, gamina vis daugiau silpno alaus. Siekiant bet kokios naudos sveikatai, reikėtų suteikti paskatų standartinio stiprumo alaus vartotojams pereiti prie pagal tūrį pakeisto silpno alkoholio. Jei taip nebus, tuomet silpno alaus vartotojai gali padidinti savo suvartojamo alkoholio kiekį. Tačiau EESRK pripažįsta, kad šie pasiūlymai nėra privalomi valstybėms narėms: kiekviena valstybė narė savo nuožiūra gali taikyti žemesnę ribinę vertę ir sumažinti akcizų tarifus. Todėl EESRK pritaria šiems pasiūlymams. Tačiau per penkerių metų laikotarpį reikėtų atlikti peržiūrą tose valstybėse narėse, kurios taikys šias nuostatas, siekiant įvertinti didesnio silpnesnių alkoholinių gėrimų ir mažesnio standartinio stiprumo gėrimų suvartojimo mastą. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Saldinto ar aromatizuoto alaus Plato laipsnių matavimas (pirmesnis 2.2.4 punktas). EESRK pripažįsta, kad Komisijos pasiūlymai šiais klausimais gali būti labiau ginčytini, visų pirma atsižvelgiantį į tai, kaip Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ESTT) aiškina galiojančią direktyvą. Tai, kad reikia užtikrinti, kad alkoholio kiekis būtų matuojamas prieš pridedant cukraus ir (arba) saldiklių, užkrauna administracinę naštą, kuriai prieštarauja ekonominės veiklos vykdytojų atstovai. Tačiau šiuo metu tik trys valstybės narės alkoholio kiekį matuoja prieš pridedant cukraus ir (arba) saldiklių, o likusios vienuolika, taikančių Plato metodiką, naudoja Komisijos pasiūlymus atitinkantį metodą. Atsižvelgiant į tai ir į nuoseklaus „galutinio produkto“ apibrėžties taikymo naudą, mažiau nepatogumų kiltų, jei savo metodą pakeistų šios trys, o ne visos vienuolika valstybių narių. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiuos produktus eksportuojant Plato metodika yra neaktuali, nes reikalaujama išmatuoti faktinę alkoholio koncentraciją tūrio procentais. Be to, EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymai padėtį sutrikdys mažiausiai ir padės apsaugoti mokestines pajamas. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka (nauja redakcija)

| 3.2.1. | EESRK mano, kad šiame pasiūlyme dėl Tarybos direktyvos, apimančios importo ir eksporto sandorius, tranzito suderinimą, prekių, už kurias sumokėtas akcizas, vežimą tarp įmonių ir ypatingą padėtį, nurodytos priemonės darys numatomą poveikį, t. y. supaprastins akcizais apmokestinamų prekių vežimą, suderins akcizus su muitinės procedūromis, sumažins administracines ir reikalavimų laikymosi sąnaudas ekonominės veiklos vykdytojams ir nacionalinėms valdžios institucijoms ir padės kovoti su sukčiavimu. Komitetas pritaria šiems pasiūlymams. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Pasiūlymas dėl Europos Parlamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 389/2012, ir pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ir priežiūros kompiuterizavimo (nauja redakcija)

| 3.3.1. | EESRK pritaria šiems pasiūlymams, nes jie administraciniu požiūriu supaprastina pasiūlymų, pateiktų Tarybos direktyvoje, kuria nustatoma bendroji akcizų tvarka, įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.3.1.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  4 straipsnis ir 13a straipsnis.

1

(2)  13 straipsnis.

2

(3)  5 straipsnis

3

(4)  C-30/17 – Kompania Piwowarska, 2018 m. gegužės 17 d.

4

(5)  3 straipsnis.

5

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/113 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/113

---

Europos ekonomikos ir socialinio komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių

(COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD))

(2019/C 62/18)

| Pranešėjas | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Daniel MAREELS

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 7 5
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 6 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538. |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 201/3/8 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 7 5

Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 6

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538.

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

201/3/8

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina šiuos pasiūlymus dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių, kurie dera su platesnio pobūdžio tikslais užbaigti bankų sąjungos kūrimą ir sukurti kapitalo rinkų sąjungą. Praeityje komitetas labai rėmė ir palaikė abiejų šių sąjungų sukūrimo idėją. Be to, šiais pasiūlymais taip pat gali būti teigiamai prisidėta prie finansinio stabilumo ir atsparumo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kalbant konceptualiai, valstybės obligacijomis užtikrintais vertybiniais popieriais siekiama susilpninti tradiciškai stiprų bankų ir jų buveinės šalių (valstybių) tarpusavio ryšį. Nuo pat finansų krizės EESRK ragino šiuo klausimu ką nors daryti ir ryžtingai skatino silpninti šį ryšį. Nepaisant to, kad šioje srityje jau įdėta pastangų, EESRK palankiai vertina tai, kad pagal dabartinius pasiūlymus imamasi tolesnių veiksmų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Iš tiesų, sukūrus valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių sistemą, gali susidaryti padėtis, kai bankai galės sumažinti dėl jų buveinės šalies valstybės skolos jiems kylančią riziką ir geriau diversifikuoti savo valstybės skolos portfelius. Be to, naujoji priemonė neapima rizikos ir nuostolių pasidalijimo tarp euro zonos valstybių narių. Prireikus šią riziką ir nuostolius visiškai prisiims investuotojai į valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Šiuo metu, taikant reglamentus, valstybės obligacijomis užtikrinti vertybiniai popieriai būtų įvardijami kaip „pakeitimai vertybiniais popieriais“, ir dėl to bankams faktiškai taptų nepatrauklu į juos investuoti. Komiteto nuomone, šią padėtį visiškai tikslinga ištaisyti. Suderinus valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius su euro zonos nacionalinėmis eurais išreikštomis valstybės obligacijomis (valstybės garantija užtikrintų skolų pozicijomis), investuotojams iš finansų sektoriaus turės būti sudarytos sąlygos investuoti į valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis jie dabar investuoja į pagrindines euro zonos valstybių obligacijas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Šiais pasiūlymais tiesiog sukuriama sistema, kuria sudaromos sąlygos rinkoje išleisti valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius. Komitetui labai svarbu bet kokiomis aplinkybėmis užtikrinti šios sistemos aiškumą, veiksmingumą ir efektyvumą. Be to, ji neturėtų turėti neigiamo ar kenksmingo poveikio. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kalbant apie siūlomą reglamentavimo sistemą, EESRK pozicija tam tikru mastu yra sąlyginė. Komitetas sutinka su tam tikrais aspektais, pvz., su principu, kad valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius turėtų išleisti specialiosios paskirties subjektas (SPS). Kitus aspektus, pvz., SPS atliekamą savarankišką pagrindinių portfelių sudėties sertifikavimą, reikia stiprinti. Atsižvelgiant į šio aspekto svarbą, būtų tikslinga, kad Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) vykdytų griežtesnę ir netgi išankstinę stebėseną. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Taip pat yra dar neatsakytų klausimų. Taigi kyla klausimas, ar valstybės obligacijomis užtikrinti vertybiniai popieriai bus veiksmingi visomis aplinkybėmis. Be to, kokia bus jų paklausa kilus bendrai krizei arba krizei vienoje ar daugiau valstybių narių? Kokie yra emisijų padalijimo į segmentus padariniai, kai atrodo, kad didesnio prioriteto segmentai (susiję su mažesne rizika) rinkai gali būti pateikti tik tuo atveju, jeigu surandama pakankamai investuotojų į mažesnio prioriteto segmentus (susijusius su didesne rizika)? Taigi emisijos įgyja su rizika ir mažomis garantijomis susijusį aspektą, ir šis trūkumas mažų mažiausiai gali pakenkti galimam sėkmingam valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių išplatinimui. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Be to, valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių klausimu labai svarbu laikytis teigiamo požiūrio į „rinkas“ ir kitus pagrindinius suinteresuotuosius subjektus. Reikia susitarti, kad jie stengtųsi šią priemonę įgyvendinti. Per parengiamąsias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais rinkos ir valstybių narių atstovai gana kritiškai vertino šią idėją. Komitetas laikosi nuomonės, kad, siekiant kartu rasti konstruktyvius sprendimus, būtina užmegzti dialogą ir pradėti konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Apskritai ir atsižvelgdamas į visus pirmiau minėtus argumentus, EESRK laikosi nuomonės, kad vienintelis būdas nustatyti, a) ar bankai, užuot investavę į savo buveinės šalių obligacijas, pradės investuoti į valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius ir b) ar investuotojai bus pasirengę pirkti „mažesnio prioriteto“ segmentus pakankamais kiekiais, kad būtų galima pateisinti valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių sukūrimą, yra išbandyti šią naują finansinę priemonę – valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius – rinkoje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Galiausiai Komitetas mano, kad dar reikia apsvarstyti klausimą, ar valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius galės įsigyti privatūs indėlininkai ir vartotojai. Atsižvelgdamas į tai, kad, viena vertus, tai yra ypač sudėtingas produktas, o kita vertus, jis padalytas į segmentus, Komitetas yra linkęs manyti, kad turėtų būti svarstoma galimybė leisti jiems įsigyti tik „didesnio prioriteto“, bet ne „mažesnio prioriteto“ segmentus. Tik pirmieji yra susiję su ribota rizika ir yra palyginami su tiesioginiu valstybės obligacijų, priklausančių tiems patiems indėlininkams ir vartotojams, turėjimu. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2018 m. gegužės 24 d. Komisija paskelbė savo pasiūlymą (1) dėl rinkos paklausa grindžiamos valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių išleidimo sistemos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jame daug dėmesio visų pirma skiriama tam, kad būtų susilpnintas bankų ir jų nacionalinių Vyriausybių (valstybių) tarpusavio ryšys, todėl pabrėžiamas rizikos mažinimas ir pasidalijimas rizika su privačiuoju sektoriumi. Tarpvalstybinis pasiūlymo pobūdis reiškia, kad juo taip pat siekiama prisidėti prie tolesnės valstybės skolos vertybinių popierių finansinių rinkų integracijos ir diversifikavimo vidaus rinkoje. Praeityje bankai dažnai turėjo daug jų nacionalinių Vyriausybių (buveinės šalių) išleistų valstybės obligacijų, kurios, kaip paaiškėjo per finansų krizę, gali būti susijusios su tam tikra rizika. Todėl nuo to laiko būta raginimų šį ryšį susilpninti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Reaguojant į šiuos raginimus, pasiūlyti valstybės obligacijomis užtikrinti vertybiniai popieriai, kurių tikslas – suteikti bankams galimybę pagerinti savo valstybės obligacijų portfelių geografinį pasiskirstymą. Nuo to laiko, todėl pasiūlė šią priklausomybę mažinti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Taip pat atsižvelgiama į mažesnę tokių obligacijų pasiūlą ir tokio turto paklausą finansų įstaigų sektoriuje, be kita ko, dėl naujų reguliavimo reikalavimų išlaikyti pakankamą didelio likvidumo turto rezervą. Valstybės obligacijomis užtikrinti vertybiniai popieriai yra naujoviška finansinė priemonė, ir šiuo pasiūlymu siekiama pašalinti kliūtis, kurios iki šiol trukdė jas išleisti. Kalbant konkrečiai, siūloma valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių išleidimo sistema iš esmės turi du tikslus: |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | nustatyti tinkamai pritaikytą bendrą valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių išleidimo sistemą, kuria ši nauja priemonė būtų „standartizuota“, taigi būtų pagerintas ir jos likvidumas; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | šiuo tikslu pašalinti reguliavimo kliūtis, trukdančias naudoti ir įsigyti valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Iš esmės tai reiškia, kad investuotojams į šios rūšies valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius taikomas tam tikras „skaidrumo“ metodas, t. y. jiems bus taikomos tos pačios reguliavimo taisyklės kaip ir tuo atveju, jeigu jie turėtų pačias pagrindines valstybės obligacijas. Viena konkreti – ir pagrindinė – valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių savybė yra susijusi su jų pagrindiniu portfeliu. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Siekiant bankų sąjungoje ir vidaus rinkoje užtikrinti pirmiau minėtą geografinės rizikos diversifikavimą, šis portfelis turėtų būti išskirtinai sudarytas iš visų euro zonos valstybių narių valstybės obligacijų. Papildomas apribojimas yra tai, kad tik eurais išreikštos valstybės obligacijos gali būti tinkamos. Jos į valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių portfelį bus įtrauktos proporcingai atitinkamos valstybės narės ekonominei svarbai. Kitas labai konkretus elementas yra tai, kad rizika ir nuostoliai tenka investuotojams. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Valstybės obligacijomis užtikrinti vertybiniai popieriai bus sudaryti iš segmentų, taigi investuotojai gali rinktis su mažesne rizika susijusius didesnio prioriteto segmentus arba su didesne rizika susijusius mažesnio prioriteto segmentus. Be to, pagrindiniai portfeliai yra vienintelė jų garantija, nes pasiūlymu reikalaujama, kad valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių emitentai būtų specialiosios paskirties subjektai, kurie negali vykdyti jokios kitos veiklos ir kuriems negali būti teikiami reikalavimai (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Be to, kalbant apie investuotojus, valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių reguliavimui bus, kaip nurodyta pirmiau, taikomas tam tikras „skaidrumo“ principas. Tai reiškia, kad, užuot teisiškai laikius priemonę „pakeitimu vertybiniais popieriais“, ji bus vertinama kaip į valstybės obligacijomis užtikrintų (3) vertybinių popierių portfelį įtraukti pagrindiniai Vyriausybės vertybiniai popieriai. Prireikus kapitalo reikalavimų, koncentracijos ribų ir likvidumo ribų požiūriu investuotojams tiesiogiai priklausantiems valstybės obligacijomis užtikrintiems vertybiniams popieriams, kurie atitinka visas sąlygas, bus taikoma ta pati reguliavimo tvarka kaip ir tiesiogiai jiems priklausantiems Vyriausybės vertybiniams popieriams. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Šiais pasiūlymais nustatomos valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių naudojimo sąlygos ir jiems taikoma prudencinė tvarka, tačiau galutinį sprendimą, ar naudotis šia nauja priemone, turės priimti rinka. Galiausiai emitentai ir investuotojai nuspręs, ar ši nauja priemonė bus taikoma praktiškai ir, jeigu taip, kaip ir kokiu mastu ji bus naudojama. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Pastabos

| 3.1. | Komitetas palankiai vertina šį pasiūlymą dėl ES valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių, kuris dera su platesnio pobūdžio tikslais užbaigti bankų sąjungos kūrimą ir sukurti kapitalo rinkų sąjungą. Praeityje komitetas labai rėmė ir palaikė abiejų šių sąjungų sukūrimo idėją (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kalbant konkrečiau, šiais pasiūlymais siekiama dar labiau susilpninti bankų ir jų buveinės šalių tarpusavio ryšį. Nuo pat finansų krizės Komitetas ryžtingai skatino silpninti šį ryšį, todėl palankiai vertina tai, kad šis klausimas aptariamas pasiūlyme, atsižvelgiant į vienu metu mažėjančią valstybės obligacijų pasiūlą ir didėjančią jų paklausą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Valstybės obligacijomis užtikrinti vertybiniai popieriai, kaip nauja finansinė priemonė, gali padidinti ir išplėsti bankų ir kitų finansų įstaigų priklausomybės nuo valstybės obligacijų (valstybės obligacijų paketų) diversifikaciją. Tai neabejotinai padės sumažinti riziką finansų sektoriuje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pasiūlymas – tai tiesiog sistema, kuria sudaromos sąlygos rinkoje išleisti valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius, tačiau pačiu pasiūlymu taip toli neinama. Faktiškai pradėjus rinkoje leisti šiuos vertybinius popierius, bus sukurta nauja finansinė priemonė ir jos rinka. Komisija tokio išleidimo poveikį įvertino pateikdama du scenarijus (5). Nustatyta, kad, jeigu bus išleistas tik ribotas valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių kiekis, jų poveikis sieks apie 100 mlrd. EUR, o jeigu bus laikomasi platesnio požiūrio ir numatomas poveikis sieks 1 500 mlrd. EUR, poveikis bus makroekonominis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Plačiai išplatinus valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius, taip pat gali pagerėti finansų rinkų integracija, o tai padėtų pagerinti finansų sistemos finansinį stabilumą ir atsparumą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komiteto nuomone, svarbu, kad siūloma valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių išleidimo sistema visomis aplinkybėmis būtų aiški, veikianti ir veiksminga ir neturėtų neigiamo ar kenksmingo poveikio. Be to, siekiant kuo labiau padidinti sėkmės tikimybę, teigiamas požiūris į „rinkos“ ir kitais pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais yra labai svarbūs. Reikia susitarti, kad jie stengtųsi šią priemonę įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Per parengiamąsias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais rinkos ir valstybių narių atstovai gana kritiškai vertino šią idėją. Pavyzdžiui, rinkos dalyviai nevienodai vertino valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių perspektyvumą. Savo ruožtu „skolos valdymo pareigūnai“ laikėsi nuomonės, kad valstybės obligacijomis užtikrintais vertybiniais popieriais būtų nei susilpnintas bankų ir Vyriausybės ryšys, nei sukurtas mažos rizikos turtas. Valstybių narių atstovai neseniai nurodė, kad, jų nuomone, valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių poreikis nėra tiesiogiai akivaizdus (6). Komitetas laikosi nuomonės, kad, siekiant kartu rasti konstruktyvius sprendimus, būtina užmegzti dialogą ir pradėti konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nedarant poveikio pirmiau ir toliau pateiktoms pastaboms, apskritai galima tikėtis, kad Komitetas pritars siūlomai valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių reguliavimo sistemai, visų pirma dėl to, kad ja sustabdomas dabartinis baudimas už panašių priemonių naudojimą ir kartu taikoma „lyginamojo standarto“ reguliavimo tvarka. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitetas, be kita ko, taip pat pritaria tam, kad valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius kurtų ir leistų privačiojo sektoriaus subjektai. Atrodo teisinga, kad emitentas turėtų būti specialiosios paskirties subjektas (SPS), kuris nevykdo jokios kitos veiklos, nes taip visiems suteikiama daugiau aiškumo. Be to aiškiau visiems. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Privalomai įtraukiant į portfelį visų euro zonos valstybių narių eurais išreikštas valstybės obligacijas proporcingai šių valstybių ekonominei svarbai (7), užtikrinamas 3.3 punkte nurodytas pasiskirstymas ir diversifikavimas. Be to, įtraukus tam tikras valstybės obligacijas, jos tampa patrauklesnės tarptautiniams investuotojams. Tai visų pirma taikoma tam tikrų šalių valstybės obligacijoms, kurios priešingu atveju išleidžiamos mažesnėse ir mažiau likvidžiose rinkose. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Atsižvelgdamas į tai, kad, kaip minėta pirmiau, į portfelį svarbu įtraukti visų valstybių narių valstybės obligacijas proporcingai jų ekonominei svarbai, Komitetas iškeltų klausimą, ar dabartinė institucijų emitenčių vykdomo savarankiško sertifikavimo sistema yra tinkama. Kyla klausimas, ar ESMA turėtų vykdyti griežtesnę ir išankstinę stebėseną. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Dar vienas svarbus dalykas yra aplinkybė, kad ši nauja priemonė nenumatyta ir nuostolių rizikos pasidalijimo tarp euro zonos valstybių narių. Prireikus šią riziką ir nuostolius visiškai prisiims investuotojai į valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kaip institucija emitentė, SPS išleidžia vertybinius popierius, kuriuos sudaro reikalavimai dėl pajamų iš pagrindinio portfelio. Šiems vertybiniams popieriams tenka skirtinga rizika: „didesnio prioriteto segmentams“ (8) tenka mažiausia rizika, o „mažesnio prioriteto segmentams“ – didžiausia rizika. Panašu, kad praktiškai didesnio prioriteto segmentai rinkai gali būti pateikti tik tuo atveju, jeigu surandama pakankamai investuotojų į mažesnio prioriteto segmentus. Todėl kiekvieną klausimą yra neužtikrinti ir mažesnių garantijų (9). Šis trūkumas trukdo sėkmingai valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių išleidimo sistemą. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Be to, kyla klausimas, ar valstybės obligacijomis užtikrinti vertybiniai popieriai bus veiksmingi visomis aplinkybėmis. Kokia bus jų paklausa kilus bendrai krizei arba krizei vienoje ar daugiau valstybių narių? Atsižvelgiant į pastaruosius įvykius, kurie parodė, kad finansų rinkos greitai reaguoja į tokius atvejus, tai yra svarbus klausimas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Taip pat svarbu paaiškinti, kokį poveikį turės valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių rinkos sukūrimas šalia esamos atskirų valstybių narių valstybės obligacijų rinkos. Todėl kyla keletas klausimų. Taigi, jei būtų pakankami srautai, bus teikiama visomis aplinkybėmis? O jeigu jų nepakaks? Ar sukūrus papildomą rinką neįvyks susiskaidymas? |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Reguliavimo sistema taip pat sudaromos sąlygos įsigyti ir turėti valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių indėlininkams ir vartotojams (10). Ypač sudėtingos, jiems gali kilti pagunda atsisakyti šios teisės. Tačiau galbūt reikėtų gauti šį draudimą segmentų, būtent dėl jų potencialiai didelę riziką. Kitokio požiūrio galėtų būti laikomasi dėl „didesnio prioriteto segmentų“, kurie yra susiję su maža rizika ir kuriuos iš tiesų galima palyginti su tų pačių indėlininkų ir vartotojų tiesiogiai turimomis valstybės obligacijomis. Komitetas ragina papildomai apsvarstyti šį klausimą. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Galiausiai Komitetas mano, jog visiškai teisinga taikant reglamentą valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius vertinti kaip lygiaverčius euro zonos eurais išreikštoms nacionalinėms valstybės obligacijoms (valstybės garantija užtikrintų skolų pozicijoms). Taip finansų sektoriaus investuotojams turėtų būti sudarytos sąlygos investuoti į valstybės obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius tokiomis pačiomis sąlygomis, kokiomis jie investuoja į pagrindines euro zonos valstybės obligacijas. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Apskritai, atsižvelgdamas į visas pirmiau pateiktas pastabas, Komitetas mano, kad teoriškai valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių idėja yra patraukli, tačiau atsižvelgiant į tai, kaip ji pateikta pasiūlymuose, ją galima vertinti nevienareikšmiškai, todėl kyla įvairių klausimų. Be to, nevertėtų ignoruoti rinkos dalyvių ir kitų pagrindinių subjektų pateiktų kritinių pastabų ir nuomonių. Tačiau apskritai Komitetas sutinka su Komisija, kad „tinkamą“ atsakymą praktiškai galima rasti tik išbandžius šią koncepciją „realiose“ rinkose. |
| --- | --- |

3.18.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 339 final

1

(2)  Išskyrus išimtiniais, pvz., piktnaudžiavimo pavadinimu „SBBS“, atvejais.

2

(3)  Tokiu atveju reguliavimo reikalavimai būtų griežtesni.

3

(4)  OL C 81, 2018 3 2, p. 117, OL C 237, 2018 7 6, p. 46 ir OL C 177, 2016 5 18, p. 21.

4

(5)  SWD(2018) 252 final, p. 71.

5

(6)  Išsamesnė informacija apie šias abejones ir pastabas pateikta reglamento projekto aiškinamojo memorandumo 3 punkte (p. 6).

6

(7)  Žr. pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnio 2 dalį; duomenis apie atitinkamų valstybių narių ekonominę svarbą galima rasti adresu https://www.ecb.europa.eu/ecb/orga/capital/html/index.lt.html

7

(8)  Didesnio prioriteto segmentai sudarytų didžiausią emisijų dalį, o mažiausio prioriteto segmentai – mažiausią dalį.

8

(9)  Mažesnio prioriteto segmentai dėl tokios padidintos rizikos paprastai yra pelningesni.

9

(10)  Žr. reglamento projekto 3 straipsnio 6 dalį

10

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/118

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos „Fiscalis“

(COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD))

(2019/C 62/19)

| Pranešėjas | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Pranešėjas

Krister ANDERSSON

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 14
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 4 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 194/2/0 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 4

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

194/2/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl naujos programos „Fiscalis“. Nacionaliniai mokesčių administratoriai vis dar neturi pakankamų pajėgumų ir nepakankamai bendradarbiauja ir EESRK pritaria tam, kad reikia skubiai gerinti muitų politikos vykdymą, įskaitant administracinį bendradarbiavimą, ir remti mokesčių administratorius. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK sutinka, kad didesnis mokesčių administratorių tarpusavio veiksmingumas yra svarbus siekiant bendrosios rinkos darnos ir veikimo ir kad toks bendradarbiavimo ir koordinavimo lygis gali būti pasiektas tik ES lygmeniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nerimauja, kad siūlomo 270 mln. EUR biudžeto gali nepakakti, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą išsamią programą ir sparčiai vykstantį skaitmeninimą. Todėl Komitetas rekomenduoja įpusėjus laikotarpiui įvertinti, ar finansavimas yra pakankamas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad svarbu atsižvelgti į skaitmeninę plėtrą, ir yra patenkintas, kad Komisijos tikslas – Europos elektroninių sistemų koordinavimo Europos Sąjungos lygmeniu su kitais atitinkamais veiksmais, susijusiais su e. valdžia, užtikrinimas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis rengiant bendrą pagrindinį mokymo kursą mokesčių administratoriams, siekiant pagerinti bendrosios rinkos veikimą. EESRK mano, kad bendros švietimo pastangos galėtų padėti sukurti būsimą ES mokesčių akademiją mokesčių administratoriams. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgus į dabartinės programos vertinimo rezultatus, veiksmai dėl bendro audito, projektų grupių, darbo vizitų ir ekspertų grupių bendradarbiavimui IT srityje, buvo viena sėkmingiausių priemonių ir primygtinai ragina Komisiją teikti šiems veiksmams pirmenybę naujojoje programoje „Fiscalis“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina daugiametes darbo programas siekiant sumažinti tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, jog svarbu, kad plačioji pilietinė visuomenė aktyviai dalyvautų programoje „Fiscalis“. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Įžanga ir aplinkybės

| 2.1. | 2017 m. gegužės 2 d. Komisijos priimtame kitos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (1) pakete Komisija paskelbė pasiūlymą dėl atnaujintų finansinių įsipareigojimų programai „Fiscalis“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisijos pasiūlymas susijęs su šiuo metu vykdomos programos „Fiscalis 2020“, įsteigtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1286/2013 ir Komisijos įgyvendinamos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir asocijuotosiomis šalimis, išplėtimu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisijos pasiūlymu siekiama supaprastinimo ir koregavimo: 1) platesnio vienkartinių išmokų ir (arba) vieneto įkainių naudojimo, 2) veiksmų tipologijos supaprastinimo ir sumažinimo, siekiant didesnio lankstumo, 3) patobulintos bendrų komponentų ir nacionalinių komponentų apibrėžties, kuri geriau atspindi, kokie iš tiesų yra IT projektai ir jų savybės, 4) galimybės priimti daugiametes darbo programas, kad būtų išvengta metinės komiteto procedūros administracinės naštos. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Programos taikymo sritis taip pat būtų pakoreguota ir joje, įvykdžius tam tikras sąlygas, galėtų dalyvauti valstybės narės, stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės, taip pat Europos kaimynystės politikos šalys ir trečiosios šalys. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisija siūlo 270 mln. EUR biudžetą 2021–2027 m. laikotarpiu programai „Fiscalis“, kuris padidinamas nuo 223,2 mln. EUR 2014–2020 m. laikotarpiu. Be to, didelė biudžeto dalis būtų išleista IT pajėgumų didinimo veiklai. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Bendras programos tikslas – remti mokesčių administratorius ir apmokestinimą siekiant stiprinti bendrosios rinkos veikimą, skatinti Sąjungos konkurencingumą ir apsaugoti Sąjungos bei jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija mano, kad šia programa bus remiama mokesčių politika ir mokesčių administratoriai vykdant administracinių gebėjimų stiprinimo ir informacinių technologijų (IT) pajėgumų didinimo veiklą ir operatyvinį bendradarbiavimą. Jie turi greitai kartu spręsti kylančias problemas, kaip antai mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo, prisitaikyti prie skaitmeninimo ir naujų verslo modelių ir vengti nereikalingos administracinės naštos piliečiams ir įmonėms dėl tarpvalstybinių sandorių. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento dėl naujos programos „Fiscalis“. Nacionaliniai mokesčių administratoriai vis dar neturi pakankamų pajėgumų ir nepakankamai bendradarbiauja tiek ES viduje, tiek su trečiosiomis šalimis, ir EESRK pritaria tam, kad reikia skubiai gerinti muitų politikos vykdymą, įskaitant administracinį bendradarbiavimą, ir remti mokesčių administratorius. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK sutinka, kad didesnis mokesčių administratorių tarpusavio veiksmingumas yra svarbus siekiant bendrosios rinkos darnos ir veikimo ir kad toks bendradarbiavimo ir koordinavimo lygis gali būti pasiektas tik ES lygmeniu. EESRK taip pat mano, kad Sąjungos sistema gali padėti didinti aktyvumo lygį ir atitinkamai padidinti bendrosios rinkos potencialą ir konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK sutinka, kad Sąjungos lygmens požiūris, dabar orientuotas į tai, kad daugiausia dėmesio bus skiriama paramai nacionaliniams mokesčių administratoriams, prisidės prie mokestinio sukčiavimo, mokesčių slėpimo ir mokesčių vengimo prevencijos ir kovos su jais, ir kartu sumažins nereikalingą administracinę naštą piliečiams ir įmonėms dėl tarpvalstybinių sandorių EESRK pritaria tam, kad šis požiūris taip pat sustiprins bendrosios rinkos veikimą, skatins Sąjungos konkurencingumą ir apsaugos Sąjungos bei jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK nerimauja, kad siūlomo 270 mln. EUR biudžeto gali nepakakti, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą išsamią programą ir sparčiai vykstantį skaitmeninimą. Todėl Komitetas rekomenduoja įpusėjus laikotarpiui įvertinti, ar finansavimas yra pakankamas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad svarbu atsižvelgti į skaitmeninę plėtrą, ir yra patenkintas, kad Komisijos tikslas – užtikrinti Europos elektroninių sistemų koordinavimą Sąjungos lygmeniu su kitais atitinkamais veiksmais, susijusiais su e. valdžia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgus į dabartinės programos vertinimo rezultatus, veiksmai dėl bendro audito, projektų grupių, darbo vizitų ir ekspertų grupių bendradarbiavimui IT srityje, buvo viena sėkmingiausių priemonių. Todėl EESRK norėtų, kad šiems veiksmams būtų teikiama pirmenybė naujojoje programoje „Fiscalis“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis rengiant bendrą pagrindinį mokymo kursą mokesčių administratoriams, siekiant pagerinti bendrosios rinkos veikimą. EESRK mano, kad bendros švietimo pastangos galėtų padėti sukurti būsimą ES mokesčių akademiją mokesčių administratoriams. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK palankiai vertina daugiametes darbo programas siekiant pagerinti bendrosios rinkos veiksmingumą ir sumažinti tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK supranta, kad šiuo metu keitimasis informacija yra susijęs tik su informacijos siuntimu, bet ne jos tvarkymu. Siekiant tvirto ir sėkmingo valstybių narių bendradarbiavimo IT pajėgumų didinimo srityje, EESRK mano, kad būtina toliau plėtoti informacijos mainų tvarkymo funkciją. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK mano, jog svarbu, kad plačioji pilietinė visuomenė taptų aktyvia programos „Fiscalis“ dalyve, siekiant, programai besivystant, bendradarbiauti ir stebėti pažangą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK pripažįsta naujovę ir palankiai vertina tai, kad lengviau taikomas ir paprastesnis mechanizmas pritaikys ir išplės Europos elektronines sistemas bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis, kurios nėra asocijuotosios Programos valstybės, ir tarptautinėmis organizacijomis. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK palankiai vertina tai, kad pasiūlymas dera su kitomis pasiūlytomis ES veiksmų programomis, kurios remiasi susijusiais tikslais, kuriais siekiama sumažinti sukčiavimą, kurti veiksmingesnes institucijas ir remti priemones siekiant geresnio bendrosios rinkos veikimo. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK pritaria tam, kad didžioji siūlomo biudžeto dalis būtų išleista IT pajėgumų didinimo veiklai. EESRK taip pat sutinka, kad pasirinktas metodas grindžiamas IT struktūros modeliu, sujungiant bendrus ir nacionalinius komponentus, o nėra visiškai centralizuotas. Europos elektroninis modelis, pagrįstas nacionaliniais prioritetais, reikalavimais ir apribojimais, leis užtikrinti sąveikumą ir sujungiamumą vidaus rinkos tikslais pasiekiamą proporcingu būdu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK pabrėžia Komisijos atsakomybės pasidalijimą tarp Komisijos ir valstybių narių, nes tai yra svarbus principas, kad būtų galima kartu užtikrinti Europos elektroninių sistemų plėtojimą ir veikimą. Tai padeda rasti tinkamą sprendimą, skirtą tiek labiau holistiniam ES požiūriui, ir tam, kas taikytina ir tinka kiekvienai valstybei narei, tikintis kuo geresnio dalyvių bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Ne tik mokesčių administratoriams būtų naudingas veiksmingesnis administravimas. EESRK mano, kad palankesnė apmokestinimo aplinka taip pat paskatintų ES verslo bendruomenę ir padidintų ekonomikos augimą. Sumažinus reikalavimų laikymosi sąnaudas ir administracinę naštą, įmonės galėtų sutelkti dėmesį į savo pagrindinę veiklą, augimo ir naujų darbo vietų kūrimo galimybes. |
| --- | --- |

3.15.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 321 final

1

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/121

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Reformų rėmimo programos

(COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD))

(2019/C 62/20)

| Pranešėjas | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Petr ZAHRADNÍK

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 14
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 194/3/7 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

194/3/7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina ir remia motyvus, paskatinusius parengti Reformų rėmimo programą (toliau – Programa), kuria ES valstybės narės turėtų būti paskatintos įgyvendinti svarbias struktūrines reformas bei numatyti struktūrines reformas kaip visapusiškus veiksmus ir kuri taptų papildoma priemone savanoriškai jas įgyvendinti. EESRK siūlo, kad įgyvendinant šia Programa remiamas struktūrines reformas taip pat būtų stebimas jų socialinis poveikis ir pasekmės valstybių narių lygmeniu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pasisako už tvirtą Reformų rėmimo programos ir Europos semestro sąsają. Kartu Komitetas yra įsitikinęs, kad sėkmingai vykdomos struktūrinės reformos vidutinės trukmės laikotarpiu turės poveikio ir ekonominės konvergencijos raidai ES. EESRK taip pat laikosi nuomonės, kad Reformų rėmimo programos ir Europos semestro sąsaja gali būti dar glaudesnė ir labiau tiesioginio pobūdžio nei numatyta pasiūlyme dėl reglamento. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad, norint sėkmingai pradėti įgyvendinti Reformų rėmimo programą ir pasiekti laukiamos naudos, būtų tikslinga dar išsamiau atsakyti į keletą vis dar neišspręstų klausimų, dėl kurių Europos Komisija nepateikė vienareikšmiškų paaiškinimų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Atsižvelgiant į naują 2021–2027 m. laikotarpio ES daugiametės finansinės programos kūrimo metodą, pagal kurį, be kita ko, bus siekiama didelės įvairių skyrių sąveikos, EESRK yra įsitikinęs, kad reikia dar išsamiau apibrėžti Programos teikiamas galimybes, kad būtų galima praktiškai užtikrinti šią sąveiką. EESRK palankiai vertintų tai, kad būtų parengtas praktinis vadovas, kuris padėtų paramos gavėjams lengviau suprasti galimybes derinti būsimus daugiametės finansinės programos skyrius, kadangi tai yra visiškai nauja DFP taikymo galimybė. Siekdamas stiprinti norimą sąveiką, EESRK taip pat rekomenduoja pasinaudoti galimybe tiesiogiai susieti Programos lėšas ir atitinkamą veiklos programą pagal sanglaudos politiką. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK taip pat rekomenduoja išsamiau paaiškinti ir tiksliau apibrėžti reformų sėkmės vertinimo (taigi ir faktinio lėšų išmokėjimo pagal Programą) tvarką. Be to, EESRK laikosi nuomonės, kad būtent organizuota pilietinė visuomenė galėtų atlikti labai aktyvų vaidmenį ieškant sutarimo tarp Europos Komisijos ir valstybių narių vizijos dėl Reformų programų turinio. Todėl EESRK palankiai vertina numatytą glaudžią šios Programos ir nacionalinių reformų programų sąsają. Šiuo požiūriu jis taip pat rekomenduoja vykdyti išsamią tolesnio reformų programavimo stebėseną ir veiksmingai spręsti galimo neatsakingo elgesio rizikos klausimą. EESRK mano, kad labai pageidautina sukurti valstybių narių bendradarbiavimo struktūrinių reformų formos ir pobūdžio klausimais platformą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad struktūrinės reformos būtinos ne tik valstybių narių, bet ir visos ES lygmeniu, nes šių reformų poveikis yra tarpvalstybinio, o dažnai net europinio masto. Kadangi numatyta Programą valdyti centralizuotai, EESRK apgailestauja, kad ja negalima pasinaudoti vykdant europinės svarbos struktūrinius projektus, ir rekomenduoja išplėsti Programos taikymo galimybes apimant šio pobūdžio reformas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK nėra visiškai įsitikinęs, ar pagal Programą skiriamos paramos išmokėjimas atgaline data (turint omenyje, kad šis laikotarpis gali trukti kelerius metus po reformos priemonės įgyvendinimo) yra pakankama motyvacija valstybėms narėms numatyti įgyvendinti struktūrines reformas. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios pasiūlymo aplinkybės ir pagrindiniai faktai

| 2.1. | Viena iš didžiausių spartesnio ir akivaizdesnio ES ekonomikos augimo kliūčių ilgalaikiu laikotarpiu yra struktūriniai trūkumai ir disbalansas, kurie gali būti pašalinti griežtai įgyvendinant struktūrines reformas (1). Pastarojo meto ekonomikos krizė leido dar geriau nustatyti kai kurias iš šių kliūčių. Be to, ji paskatino nustatyti kriterijus, kuriais remiantis įvertinamas įgyvendintų reformų sėkmingumas. Siekiant užtikrinti Programos sėkmę, verta pasimokyti iš reformų, kurios nedavė rezultatų arba buvo prastai parengtos ar turėjo sunkių ekonominių ir socialinių pasekmių, ir vengti tokios praktikos ateityje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Struktūrinės reformos apima ekonominės politikos priemones, kuriomis remiantis ilgalaikiu laikotarpiu nustatomi pagrindiniai ekonomikos struktūros ir susijusios institucinės ir teisinės sistemos parametrai. Jomis tiek šalinamos esamos kliūtys, tiek įgyvendinamos visiškai naujos ekonominės politikos priemonės, atitinkančios dabartinių ir būsimų pokyčių tendencijas. Struktūrinių reformų forma ir poreikis įvairiose ES šalyse skiriasi (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nors siūlomai Reformų rėmimo programai skirta daug daugiau finansinių išteklių, ji gerokai išplėsta ir daug tikslesnė paramos taikymo sritis, ja tęsiama struktūrinių reformų rėmimo programa, įgyvendinta nuo 2017 m. dažniausia teikiant techninę pagalbą (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Reformų rėmimo programą galima laikyti didžiausiu ES biudžeto indėliu – atsižvelgiant į dabartines jo naujoves – skirtu užtikrinti Europos pridėtinę vertę, didesnį lankstumą, įvairių jo skyrių sąveiką ir paprastesnes procedūras. Šis indėlis turėtų paskatinti investicinę veiklą ilguoju laikotarpiu, atsižvelgiant į tai, kad Europos semestro procesas bus testas ir atspirties taškas struktūrinių reformų tinkamumui įvertinti (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Todėl Reformų rėmimo programą reikia vertinti ne atskirai, o kaip naują būsimo ES biudžeto sudėtingos priemonių mozaikos dalį; su šiomis priemonėmis Programa turi turėti didelę sąveiką, visų pirma su sanglaudos politika ir Europos investicijų stabilizavimo mechanizmu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Be to, ši Programa 2017 m. gruodžio mėn. paskelbta kaip viena iš naujų biudžeto priemonių, skirtų stabiliai ES euro zonai užtikrinti. Tačiau pasiūlyme dėl reglamento euro zonos valstybėms nenumatyta jokių palankesnių sąlygų nei šiai zonai nepriklausančioms valstybėms, nors Programa turėtų būti vienas iš būdų pasiekti kompromisinį sprendimą dėl atskiro euro zonai skirto biudžeto. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Reformų rėmimo programoje siūlomos trys priemonės:






  — | reformų įgyvendinimo priemonė finansinės paramos priemonės pavidalu (jai skirta 22 mlrd. EUR), |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

reformų įgyvendinimo priemonė finansinės paramos priemonės pavidalu (jai skirta 22 mlrd. EUR),

| — | techninės paramos priemonė (kuria tiesiogiai pratęsiama struktūrinių reformų rėmimo programa; jai skirta 840 mln. EUR), |
| --- | --- |

—

techninės paramos priemonė (kuria tiesiogiai pratęsiama struktūrinių reformų rėmimo programa; jai skirta 840 mln. EUR),

| — | konvergencijos priemonė, skirta teikti paramą euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms (jai skirta 2,16 mlrd. EUR). |
| --- | --- |

—

konvergencijos priemonė, skirta teikti paramą euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms (jai skirta 2,16 mlrd. EUR).

| 2.8. | Svarbiausias Programos tikslas – teikti paramą valstybių narių Vyriausybėms ir viešajam sektoriui rengiant ir įgyvendinant struktūrines reformas. Ji turi padėti užtikrinti tvarų ES ekonomikos augimą ir įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, kad pasiūlymą parengti investicijų rėmimo programą paskatinę motyvai yra labai svarbūs, todėl praktinis Programos įgyvendinimas turėtų duoti naudos. Tačiau kartu, EESRK įsitikinimu, dėl pasiūlymo kyla daug klausimų, į kuriuos neatsakyta ir nepateikta visiškai aiškių paaiškinimų, ir prieš pradedant visapusišką šios programos įgyvendinimą praktikoje nepaprastai svarbu geriau ir aiškiau į šiuos klausimus atsakyti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK reikalauja kuo konkrečiau ir aiškiau nurodyti, kokiais atvejais yra galima sąveika, pavyzdžiui, su sanglaudos politika, minima tiek pasiūlyme dėl reglamento dėl daugiametės finansinės programos, tiek pasiūlyme dėl Bendrųjų nuostatų reglamento, apimančio septynis fondus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ar tam tikra priemonė naudinga, ar priešingai – nesėkminga, dažnai galima pamatyti tik po tam tikro laikotarpio, kuris lengvai gali viršyti tiek reformai įgyvendinti nustatytą trejų metų, tiek kitų penkerių metų jos tvarumui nustatytą laikotarpį. EESRK kyla klausimas, kaip pagal Programą bus vertinama reformų, kurioms numatyta skirti paramą, sėkmė, kai jų rezultatai gali paaiškėti tik gerokai vėliau. Todėl EESRK taip pat norėtų žinoti, kaip bus sprendžiamas galimas Komisijos ir tam tikros valstybės narės ginčas nustatant, ar konkretus pasiūlymas dėl reformos yra tinkamas ir ar įgyvendinta reforma sėkminga. Šiomis aplinkybėmis EESRK rekomenduoja sukurti valstybių narių bendradarbiavimo struktūrinių reformų formos ir pobūdžio klausimais platformą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad organizuota pilietinė visuomenė galėtų padėti veiksmingai siekti bendro sutarimo tarp Europos Komisijos ir valstybių narių dėl reformos vykdymo formos, nes ši visuomenė daugeliu požiūriu yra nešališka, gali pateikti objektyvią ir dalykišką nuomonę, ji yra tarpininkė, galinti užkirsti kelią galimiems konfliktams ir prireikus juos išspręsti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK atkreipia dėmesį į nurodomą sąsają su Europos semestro procesu ir mano, kad jų tarpusavio ryšys galėtų būti dar glaudesnis. Reformų įgyvendinimo priemonės atveju ši sąsaja galėtų pasireikšti, pavyzdžiui, finansinių asignavimų nustatymu. EESRK pažymi, kad vienintelis kriterijus šiuo požiūriu yra atitinkamos valstybės narės gyventojų skaičius. Vis dėlto, rekomenduoja apsvarstyti ir galimybę taikyti daugiau kriterijų, kurie leistų atsižvelgti į poreikį įgyvendinti struktūrines reformas atitinkamoje valstybėje narėje esamomis sąlygomis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pasiūlyme dėl reglamento nurodoma, kad Komisija užtikrina, kad pagal šią Programą įgyvendinami veiksmai papildytų kitas Sąjungos programas, kurioms bus skiriamos būsimo ES biudžeto lėšos. EESRK rekomenduoja parengti išsamesnį aiškinamąjį vadovą nurodant, kaip bus užtikrinamas šis papildomumas, nes mano, kad tai labai svarbu siekiant užtikrinti ES finansavimo sąveiką. Šis papildomumas yra visų pirma svarbus kalbant apie Bendrųjų nuostatų reglamentą, apimantį septynis fondus (ypač susijusius su sanglaudos politikos priemonėmis), turint omenyje tai, kad nustatant pagrindines sąlygas pirmenybę reikia teikti nuoseklumui (EESRK rekomenduoja vykdant reformas Programoje daugiausia dėmesio skirti šis sąlygų įgyvendinimui). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK labai palankiai vertina siūlomą sąsają ir nuoseklumą tarp šios Programos ir nacionalinių reformų programų, kurias valstybės narės rengia vykdydamos su Europos semestru susijusius įsipareigojimus ir kurias jos teikia Europos Komisijai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK apgailestauja, kad pasiūlyme dėl Programos numatyta struktūrines reformas sieti tik su konkrečiais valstybių narių poreikiais ir kad jame nenumatytos tarpvalstybinio ar netgi europinio masto struktūrinės reformos. Jis taip pat apgailestauja, kad šią Programą numatyta valdyti centralizuotai. Kadangi šiai Programai įgyvendinti būtinas ypač didelis valstybių narių (kurios de facto įgyvendins ją praktikoje) bendravimas, kyla klausimas, kodėl numatyta šią Programą valdyti centralizuotai, o ne ją įgyvendinti pagal pasidalijamojo valdymo principą. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK pritaria veiklos sąrašui ir reformų įsipareigojimams (pasiūlymo 6 straipsnis), juos vertina teigiamai ir mano, kad tai yra visiškai tinkamas pagrindas pasirinkti priemonėms, atitiksiančioms konkrečias valstybėse narėse vyraujančias sąlygas. Atsižvelgdamas į tai, EESRK vis dėlto rekomenduoja apibrėžti, kas pagal šią Programą laikoma struktūrine reforma (5), visų pirma siekiant išvengti nereikalingo jos turinio dubliavimosi su reformos veiksmais, remiamais pagal kitus ES biudžeto skyrius. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK taip pat pritaria kriterijams, kuriuos pagal Programą turi atitikti valstybė narė, kad jos reformų įsipareigojimai būtų pripažinti (pasiūlymo 11 straipsnis). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vis dėlto EESRK abejoja, ar Programa iš tiesų yra skatinama įgyvendinti struktūrines reformas. Šios abejonės kyla dėl fakto, kad pagalba gali būti suteikta praėjus trejiems metams po sprendimo priėmimo, jau įvykdžius reformų įsipareigojimus. EESRK mano, kad išlaidų padengimas per vieną kartą ir po gana ilgo laikotarpio nuo reformos veiksmų pradžios nėra pernelyg motyvuojanti priemonė. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Pagal šią Programą teikiamas paramos finansavimas yra nesusijęs su sąnaudomis, kurias lemia ir kurių reikalauja siūlomos reformos, todėl EESRK pabrėžia, kad ekspertai turi labai atidžiai stebėti, kad tvirtinant reformų įsipareigojimus ir atliekant galutinį struktūrinių reformų įvertinimą būtų atsižvelgiama į makroekonomines ir biudžeto sąlygas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK prašo paaiškinti pasiūlyme pateiktą nuostatą, kad Programa turi būti kompensuojamos didelės politinės išlaidos, kurias trumpuoju laikotarpiu gali lemti kai kurios struktūrinės reformos, ir pašalintos su šiomis reformomis susijusios kliūtys. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK rekomenduoja parengti išsamesnes ir aiškesnes reformų dalinio keitimo įvertinimo taisykles (pasiūlymo 13 straipsnis). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK rekomenduoja skirti dėmesį reformų programavimo laikui, t. y. galimybei reformų įgyvendinimą suderinti su pagal Programą teikiamos paramos gavimu ir su tuo susijusia neatsakingo elgesio rizikos problema. EESRK taip pat rekomenduoja atkreipti dėmesį į galimybę, kad pagal Programą bus remiamos jau įgyvendintos reformos. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pasiūlymu dėl reglamento sudaroma galimybė dalį lėšų, pavyzdžiui, skirtų sanglaudos politikai, perkelti į šią Programą. EESRK rekomenduoja numatyti perkėlimo – netgi sujungimo priešinga kryptimi – galimybę, kad šios Programos lėšas būtų galima tiesiogiai susieti su atitinkamomis sanglaudos politikos veiksmų programomis. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Techninės paramos priemonių klausimu EESRK palankiai vertina tiesioginį tęstinumą su struktūrinių reformų rėmimo programa ir galimybę pritaikyti paramą prie struktūrinių reformų (priešingai nei, pavyzdžiui, pagal sanglaudos politiką teikiamos techninės pagalbos atveju). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Konvergencijos priemonės klausimu EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios ES valstybės narės, kurios nepriklauso euro zonai, struktūriniu požiūriu yra geriau pasirengusios jai priklausyti nei kai kurios dabartinės narės. Didžiausia kliūtis šioms valstybėms yra ne ekonominės priežastys (dažnai didesnis BVP augimas siejamas su aukštu realios konvergencijos lygiu, pavyzdine biudžetine drausme, išorės balanso pertekliumi arba mažu nedarbo lygiu), o politiniai motyvai (kuriems konvergencijos priemonė negali daryti įtakos). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Konvergencijos priemonės klausimu EESRK pašo tiksliau paaiškinti, ar yra koks nors reformų įsipareigojimo pobūdžio skirtumas tarp įsipareigojimų pagal konvergencijos priemonę ir pagal reformų įgyvendinimo priemonę. |
| --- | --- |

4.8.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Savo nuomonėse EESRK remiasi struktūrinių reformų apibrėžtimi, pateikta nuomonėje „Ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymai būsimam ES teisėkūros laikotarpiui“ (OL C 451, 2014 12 16, p. 10).

1

(2)  Struktūrinių reformų ir kitų ekonominės politikos sudedamųjų dalių sąsaja ES apibūdinama EESRK nuomonėse: „2017 m. euro zonos ekonominė politika“ (2017 m.) (papildomoji nuomonė) (OL C 81, 2018 3 2, p. 216 ir nuomonėje dėl euro zonos ekonominės politikos (2017 m.) (OL C 173, 2017 5 31, p. 33).

2

(3)  Žr. 2018 m. kovo 14 d. EESRK nuomonę dėl Paramos struktūrinėms reformoms valstybėse narėse (OL C 237, 2018 7 6, p. 53).

3

(4)  EESRK nuomonė dėl ES finansų iki 2025 m. (OL C 81, 2018 3 2, p. 131).

4

(5)  Žr. naują nuomonę „2017 m. euro zonos ekonominė politika“ (2017 m.) (papildomoji nuomonė) (OL C 81, 2018 3 2, p. 216) ir nuomonę dėl euro zonos ekonominės politikos (2017 m.) (OL C 173, 2017 5 31, p. 33).

5

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/126

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos investicijų stabilizavimo priemonės sukūrimo

(COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD))

(2019/C 62/21)

| Pranešėjas | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Michael SMYTH |

Pranešėjas

Philip VON BROCKDORFF

Bendrapranešėjis

Michael SMYTH

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Taryba, 2018 6 25 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 196/2/4 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Taryba, 2018 6 25

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

196/2/4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pažymi, kad atsižvelgiant į esamą politinės ir socialinės integracijos lygį nerealu tikėtis, kad bus sudarytas didelis federalinis euro zonos biudžetas. Nepaisant to, siūloma Europos investicijų stabilizavimo priemone (EISP) siekiama, kad nacionalinė fiskalinė politika būtų labiau stabilizuojanti asimetrinių sukrėtimų atvejais. EESRK mano, kad šia priemone žengiama glaudesnės euro zonos integracijos link, be to, ji galėtų būti paskata euro neįsivedusioms valstybėms narėms prisijungti prie bendros valiutos sistemos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK supranta, kad EISP skiriasi nuo Europos stabilumo mechanizmo (ESM), kuris finansų krizės metais tapo finansinio stabilumo stiprinimo fondu. Tačiau būtina aiškiai atskirti šiuos du fondus. EISP taikymo sritis yra daug ribotesnė, o EESRK reiškia susirūpinimą dėl fondo dydžio tuo atveju, jeigu asimetrinių sukrėtimų patirtų dvi ar daugiau valstybių narių. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ištikus asimetriniams sukrėtimams EISP teikiamomis paskolomis tam tikru mastu būtų skatinamos viešosios investicijos. EESRK perspėja, kad poveikis greičiausiai nebus juntamas iš karto. Tam, kad ekonomika atsigautų, prireiks laiko, o bet kokį teigiamą poveikį greičiausiai bus galima pajusti vidutiniu arba ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pažymi, kad nedarbą laikant vieninteliu paramos teikimo kriterijumi, gali atsirasti tam tikrų su stabilizavimo priemonės savalaikiškumu susijusių trūkumų. Todėl EESRK siūlo įtraukti kitų papildomų rodiklių, kurie, numatant artėjantį didelį sukrėtimą, dažniausiai paaiškėja anksčiau nei nedarbas, tam, kad pradinio lygio paramą būtų galima suteikti prieš dideliam sukrėtimui padarant visapusišką poveikį nedarbo rodikliui. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kadangi EISP nėra laikoma papildančia kitas finansines priemones, konkrečiai – mokėjimų balanso priemonę ir Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), EESRK mano, kad naudojant EISP sumažėtų bendri skolinimosi pajėgumai. Todėl būtina, kad Europos Komisija nuolat užtikrintų atitinkamų valstybių narių negrąžintų paskolų ir neapibrėžtųjų įsipareigojimų pusiausvyrą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK neprieštarauja tam, kad Komisija vykdytų viešosiomis investicijomis finansuojamų paskolų, teikiamų per EISP, priežiūrą. Vis dėlto atitinkamai valstybei narei reikėtų suteikti pakankamai veiksmų laisvės nuspręsti dėl reikiamų investicijų rūšies. Todėl EESRK siūlo užtikrinti Komisijos vykdomos priežiūros ir atitinkamos valstybės narės veiksmų savo nuožiūra viešųjų išlaidų srityje pusiausvyrą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK primygtinai ragina Komisiją išnagrinėti, kaip visoje ES galėtų veikti draudimo mechanizmas, kuris užtikrintų makroekonominį stabilumą. EESRK mano, kad visoje Sąjungoje veikianti gerai apgalvota draudimo sistema, kuri makroekonominių sukrėtimų atveju atliktų automatinės stabilizavimo priemonės funkciją, būtų veiksmingesnė nei siūloma EISP. Jei tuo tarpu ES kiltų dar viena finansų ir ekonomikos krizė, EESRK siūlo laikytis koordinuoto požiūrio imantis visų reikiamų finansinių priemonių, įskaitant EISP. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Komisija siūlo įgyvendinant būsimą daugiametę finansinę programą sukurti Europos investicijų stabilizavimo priemonę (EISP), kurios pagrindinis tikslas – stiprinti ekonominę ir pinigų sąjungą susiejant euro zoną su ilgalaikiu Sąjungos biudžetu. EISP būtų įgyvendinama teikiant ne didesnes kaip 30 mlrd. EUR kompensacines paskolas, garantuojamas ES biudžetu, kartu su palūkanų subsidijomis, skirtomis paskolos išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šios subsidijos būtų finansuojamos iš valstybių narių įnašų, atitinkančių nacionaliniams centriniams bankams ECB skiriamų pinigų politikos pajamų procentinę dalį (paprastai tai vadinama „senjoražu“), ir būtų surenkamos per Stabilizavimo paramos fondą. Būtų sudarytas tarpvyriausybinis susitarimas, kuriame būtų nustatyta, kaip bus apskaičiuojami valstybių narių finansiniai įnašai, ir taisyklės dėl jų perkėlimo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Paskolos, kurią būtų galima išduoti tinkamai finansuoti valstybei narei, suma būtų apskaičiuojama naudojantis formule, grindžiama daugeliu kriterijų, įskaitant:






  i) | didžiausią tinkamų finansuoti viešųjų investicijų, kurias gali remti EISP, lygį; |
| --- | --- | --- |

2.3.

i)

didžiausią tinkamų finansuoti viešųjų investicijų, kurias gali remti EISP, lygį;

| ii) | padidėjusį nedarbo lygį ir |
| --- | --- |

ii)

padidėjusį nedarbo lygį ir

| iii) | ribinį lygį, apibrėžiamą kaip ketvirtinio nacionalinio nedarbo lygio padidėjimas daugiau nei vienu procentiniu punktu, palyginti su tą patį ketvirtį ankstesniais metais fiksuotu nedarbo lygiu. |
| --- | --- |

iii)

ribinį lygį, apibrėžiamą kaip ketvirtinio nacionalinio nedarbo lygio padidėjimas daugiau nei vienu procentiniu punktu, palyginti su tą patį ketvirtį ankstesniais metais fiksuotu nedarbo lygiu.

Tačiau jeigu atitinkamos valstybės narės patyrė itin didelį asimetrinį sukrėtimą, Komisija gali padidinti EISP paskolos sumą iki didžiausio tinkamų finansuoti viešųjų investicijų, kurias gali remti EISP, lygio.

| 2.4. | Siūlomas reglamentas iš esmės grindžiamas pagrindiniais solidarumo ES lygmeniu ir pavienių valstybių narių atsakomybės principais. EISP buvo paminėta Europos Komisijos pirmininko 2017 m. pranešime apie Sąjungos padėtį (1), 2015 m. birželio mėn. penkių pirmininkų pranešime (2), 2017 m. gegužės mėn. diskusijoms skirtame dokumente dėl EPS stiprinimo (3) ir 2017 m. gruodžio mėn. Komisijos pozicijoje dėl tolesnio ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kartu su EISP Komisija taip pat siūlo reformų rėmimo programą, kurios tikslas – prireikus teikti paramą ekonominėms reformoms visose valstybėse narėse. Reformų rėmimo programą turėtų sudaryti trys komponentai: reformomis grindžiamas mechanizmas, techninė parama ir konvergencijos priemonė, skirta padėti euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms prisijungti prie euro zonos. EESRK rengia atskirą nuomonę šiuo klausimu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EISP turi du pagrindinius tikslus:






  i) | padėti stabilizuoti viešąsias investicijas ištikus asimetriniams sukrėtimams, kuriuos lėmė ekonominių sąlygų pokyčiai, dėl kurių valstybėse narėse gali būti juntami nevienodi padariniai. Kaip parodė finansų krizė, bendrą valiutą naudojančios šalys, pavyzdžiui, euro zonos narės, patiria didelių sunkumų siekdamos per krizę išlaikyti viešųjų investicijų stabilumą; |
| --- | --- | --- |

2.6.

i)

padėti stabilizuoti viešąsias investicijas ištikus asimetriniams sukrėtimams, kuriuos lėmė ekonominių sąlygų pokyčiai, dėl kurių valstybėse narėse gali būti juntami nevienodi padariniai. Kaip parodė finansų krizė, bendrą valiutą naudojančios šalys, pavyzdžiui, euro zonos narės, patiria didelių sunkumų siekdamos per krizę išlaikyti viešųjų investicijų stabilumą;

| ii) | skatinti ekonomikos atsigavimą ištikus ekonominiams sukrėtimams euro zonoje ir įgyvendinant Europos valiutų kursų mechanizmą (VRM II) dalyvaujančiose valstybėse narėse, kurios nebegali naudotis savo pinigų politika kaip svertu, kad prisitaikytų prie sukrėtimų. |
| --- | --- |

ii)

skatinti ekonomikos atsigavimą ištikus ekonominiams sukrėtimams euro zonoje ir įgyvendinant Europos valiutų kursų mechanizmą (VRM II) dalyvaujančiose valstybėse narėse, kurios nebegali naudotis savo pinigų politika kaip svertu, kad prisitaikytų prie sukrėtimų.

| 2.7. | Reikėtų nepamiršti, kad dabartinė euro zonos ekonominės politikos sistema dar nebaigta kurti. Nors pinigų politika vykdoma centralizuotai, nacionalinė fiskalinė politika tebėra decentralizuota, o dėl tokio dvilypumo, kaip rodo finansų krizės metu įgyta patirtis, gali būti užkrauta didelė našta asimetrinį sukrėtimą patiriančiai valstybei narei. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Todėl EISP siekiama papildyti nacionalines automatines stabilizavimo priemones tais atvejais, kai tokios nacionalinės automatinės stabilizavimo priemonės, skirtos valstybės narės ekonominės veiklos svyravimams kompensuoti ir pradedamos taikyti automatiškai be aiškių Vyriausybės veiksmų, gali būti neveiksmingos. Teoriškai EISP galėtų sušvelninti daugiausia vidaus ekonominių sukrėtimų poveikį ekonomikai, todėl ekonomika lengviau atsigautų. EISP taip pat galėtų padėti sumažinti riziką, kad kitos valstybės narės patirs šalutinį poveikį. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Krizę patiriančios valstybės narės gali prarasti prieigą prie finansų rinkų. Tokiu atveju krizės ištiktos valstybės narės gali naudotis priemonių rinkiniu, kurį sudaro Europos stabilumo mechanizmas (ESM) arba mokėjimų balanso programa. Tačiau šiuo metu nėra jokio mechanizmo, skirto teikti paramą valstybei narei tuo atveju, jeigu ji patiria asimetrinį sukrėtimą, bet nebūtinai prarado prieigą prie kapitalo rinkų. Taigi EISP siekiama užpildyti šią spragą atitinkamai valstybei narei teikiant paskolas. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Siekdama, kad siūlomas mechanizmas būtų veiksmingesnis, Europos Komisija siūlo asimetrinius sukrėtimus vertinti taikant „dvigubą nedarbo rodiklį“. Šis rodiklis pradedamas taikyti tada, kai nacionalinis nedarbo lygis viršija įprastu laikomą nedarbo lygį ir toks nedarbo lygis yra svarbus didelio asimetrinio sukrėtimo poveikio konkrečioje valstybėje narėje rodiklis. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Jei pagal šį mechanizmą teikiamos paskolos ekonominių sukrėtimų ištiktoms valstybėms narėms, vadinasi jos turėjo vykdyti makroekonominę ir fiskalinę politiką laikydamosi Stabilumo ir augimo pakto – taisyklių rinkinio, skirto užtikrinti, kad Europos Sąjungos šalys siektų patikimų viešųjų finansų ir derintų savo fiskalinę politiką – ir makroekonominio disbalanso procedūros. Šia procedūra siekiama aptikti galimą žalingą makroekonominį disbalansą, kuris gali turėti neigiamų padarinių atitinkamos valstybės narės, euro zonos ar visos ES ekonominiam stabilumui, užkirsti kelią tokio disbalanso susidarymui ir su juo kovoti. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Laikui bėgant EISP galima išplėsti (Stabilizavimo paramos fondo lėšomis) papildomais, ne iš ES biudžeto gaunamais, finansavimo ištekliais, tam galimai pasinaudojant šiais šaltiniais: ESM (būsimuoju Europos valiutos fondu) ir savanoriška draudimo sistema, kurią turėtų sukurti valstybės narės. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pažymi, kad atsižvelgiantį į esamą politinės ir socialinės integracijos lygį nerealu tikėtis, kad bus sukurtas didelis federalinis euro zonos biudžetas. EESRK nuolat rėmė Komisijos pastangas paspartinti ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) kūrimą ir jį užbaigti (5). Kartu Komitetas ne kartą pabrėžė savo susirūpinimą, kad valstybėms narėms trūksta politinio ryžto, kuris yra labai svarbus norint užbaigti kurti EPS (6). Panašu, kad pasiūlymai dėl EISP tai atspindi ir todėl tam tikra prasme jie yra tarpinis sprendimas. Taigi centralizuotos pinigų politikos ir nacionalinės fiskalinės politikos dvilypumas turėtų išlikti. Pasiūlymas teigiamai vertintinas tuo, kad EISP siekiama, jog įgyvendinant nacionalinę fiskalinę politiką būtų galima geriau stabilizuoti asimetrinius sukrėtimus kartu pasiekiant ilgalaikį tvarumą. Šiuo atžvilgiu EESRK mano, kad pasiūlymu žengiamas žingsnis glaudesnės euro zonos integracijos link, be to, tai galėtų būti paskata euro neįsivedusioms valstybės narėms prisijungti prie bendros valiutos sistemos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Siūlomu mechanizmu reikalaujama laikytis Stabilumo ir augimo pakto, t. y. patikimai tvarkyti biudžetą ir vykdyti patikimą makroekonominę politiką. Pasiūlymą EESRK laiko bandymu sutelkti fiskalinę ir pinigų konvergenciją užtikrinant, kad valstybės narės laikytųsi tinkamumo finansuoti kriterijų, t. y. patikimai tvarkytų biudžetą ir vykdytų patikimą makroekonominę politiką. Be to, tai taip pat reiškia, kad EISP galėtų pasinaudoti tik Stabilumo ir augimo pakto nuostatas atitinkančios valstybės narės, t. y. valstybės narės, kurios jau yra įgyvendinusios struktūrines reformas ir pakoregavusios biudžetą. Ši sąlyga galėtų būti paskata valstybėms narėms visapusiškai laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų ir ji galėtų nuslopinti nuogąstavimus, kad lėšos bus skiriamos struktūrinių reformų ir biudžeto koregavimo proceso dar nebaigusioms vykdyti valstybėms narėms. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Be to, dėl EISP lėšos tarp euro zonai priklausančių valstybių narių nebūtų pervedamos nuolat, o Vyriausybės paramą galėtų gauti tik jei per ankstesnius dvejus metus laikėsi pagrindinių ES biudžeto taisyklių. Vis dėlto EESRK pažymi, kad EISP skirta tik toms valstybėms narėms, kurios laikosi patikimos biudžeto ir makroekonominės politikos, o paskolos būtų suteikiamos tik susidarius ypatingoms aplinkybėms ir dėl asimetrinių sukrėtimų viršijant įprastą nedarbo lygį. Nepaisant to, nors EESRK ir pripažįsta, kad svarbu laikytis rinkos ir fiskalinės drausmės, jis pritaria stabilizavimo priemonės tikslui ir pripažįsta, kad tai yra pirmasis žingsnis labiau išplėtotos stabilizavimo priemonės linkme. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK supranta, kad Komisija negalėjo pateikti baigtinio asimetrinių sukrėtimų sąrašo, į kurį, inter alia, galėtų būti įtraukta likvidumo krizė. EESRK manymu, į likvidumo krizę tinkamai reaguoti galima pasitelkiant ne EISP, o Europos Centrinio Banko vienakrypčio pinigų politikos sandorio programą, kuri yra išankstinė sąlyga valstybei narei siekiant dalyvauti ESM. EESRK pripažįsta, kad nebūtų tikslinga parengti išsamų asimetrinių sukrėtimų sąrašą, ir džiaugiasi Komisijos atliekamu, ankstesniais duomenimis pagrįstu, makroekonominiu modeliavimu dėl stabilizavimo priemonės, kaip krizės prevencijos mechanizmo, veiksmingumo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK supranta, kad EISP skiriasi nuo Europos stabilumo mechanizmo (ESM), kuris finansų krizės metu tapo finansinio stabilumo stiprinimo fondu. ESM yra labiau susijęs su finansinės pagalbos programa, kurios reikalavimai yra daug sudėtingesni, kurios skolinimo pajėgumai sudaro 500 mlrd. EUR ir kuria gali pasinaudoti valstybės narės, netekusios galimybės skolintis kapitalo rinkose. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Todėl būtina aiškiai atskirti šiuos du fondus. EISP taikymo sritis yra daug ribotesnė ir, nors ji skirta įvairaus dydžio valstybėms narėms, EESRK mano, kad siūlomas 30 mlrd. EUR dydžio fondas būtų tinkamesnis mažesnėms euro zonai priklausančioms ir nepriklausančioms valstybėms narėms. Todėl EESRK reiškia susirūpinimą dėl fondo dydžio tuo atveju, jeigu asimetrinių sukrėtimų patirtų dvi ar daugiau valstybių narių. Todėl siūlomos EISP negalima laikyti galutiniu sprendimu su vieną kartą pasitaikančiomis problemomis, pavyzdžiui, ekologine nelaime, energetikos krize arba vietos lygmens bankų krize, susiduriančioms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK pripažįsta, kad taikant formulę, skirtą apskaičiuoti paskolos dydį tinkamoms finansuoti valstybėms narėms (euro zonos narėms ir įgyvendinant Europos valiutų kursų mechanizmą dalyvaujančioms narėms, siekiančioms įsivesti eurą), teikiamomis paskolomis tam tikru mastu būtų skatinamos viešosios investicijos (jei šios investicijos būtų kokybiškos) asimetrinių sukrėtimų laikotarpiu, tačiau poveikis greičiausiai nebūtų juntamas iš karto. Tam, kad ekonomika atsigautų, prireiks laiko, o bet kokį teigiamą poveikį greičiausiai bus galima pajusti vidutiniu arba ilguoju laikotarpiu. Todėl pasiūlyme reikėtų realistiškiau vertinti numatomus EISP tikslus ir galimus rezultatus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pažymi, kad nedarbą laikant vieninteliu paramos teikimo kriterijumi„ gali atsirasti tam tikrų su stabilizavimo funkcijos savalaikiškumu susijusių trūkumų. Taip pat vertėtų atsižvelgti į kitus papildomus rodiklius, kurie, numatant artėjantį didelį sukrėtimą, paaiškėja anksčiau nei nedarbas, tam, kad pradinę paramą būtų galima pradėti teikti prieš dideliam sukrėtimui padarant visapusišką poveikį nedarbo rodikliui. Smarkiai išaugus nedarbui jau gali būti padaryta ekonominė žala ekonomikos gamybos pajėgumams. Pavyzdžiui, jeigu ekonomikoje smarkiai sumažėja prekių ir paslaugų eksporto apimtys, nebūtinai joje atitinkamai išaugs nedarbas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Todėl vertėtų sukurti priemonę, kurią būtų galima pradėti taikyti prieš neigiamo poveikio požymiams visapusiškai atsispindint darbo rinkoje. Kitaip tariant, nedarbo kriterijų būtina papildyti išankstinio įspėjimo rodiklių rinkiniu, kuris galėtų apimti prekių ir paslaugų eksporto pokyčius, atsargų lygio pokyčius ir kitus svarbiausius rodiklius, kurie aiškiai rodo, kad patiriamas ekonominis sukrėtimas. Tokiu būdu siūloma stabilizavimo priemonė taptų daug savalaikiškesnė ir veiksmingesnė. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Be to, nuostata, kad valstybei narei parama gali būti teikiama tik jei viršijamas 15-os metų nedarbo lygio vidurkis, gali būti netinkama šalims, kurios sėkmingai mažino struktūrinį nedarbą. Trumpesnis, pavyzdžiui, penkerių metų, laikotarpis būtų tinkamesnis. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK pažymi, kad siūlomai EISP būtų sudarytos sąlygos skolintis pinigų kapitalo rinkose ir teikti paskolas valstybėms narėms subsidijuojant palūkanas, taip siekiant padengti paskolų išlaidas. Kaip jau minėta, subsidija būtų finansuojama vadinamojo „senjoražo“ lėšomis, kurios būtų renkamos iš nacionalinių įnašų į Stabilizavimo paramos fondą. EESRK mano, kad valstybės narės pirmiausia turi pademonstruoti savo politinį ir finansinį įsipareigojimą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Atsižvelgiant į tai, kad EISP nelaikoma priemone, kuri papildo esamas priemones, bendra paskolų, teikiamų pagal mokėjimų balanso priemonę, Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM) ir pačią EISP, suma galėtų būti ribojama taikant bendrą skolinimo ribą. Teoriškai dėl naujos priemonės, pavyzdžiui, šios, EFSM skolinimo pajėgumai veiksmingai sumažėtų maždaug 30 mlrd. EUR, kaip siūloma EISP atveju. Todėl būtina, kad Komisija nuolat užtikrintų atitinkamų valstybių narių negrąžintų paskolų ir neapibrėžtųjų įsipareigojimų pusiausvyrą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK mano, kad EISP ir EFSM taikymo sritys yra gana panašios. Abiem fondais siekiama teikti finansinę paramą valstybėms narėms. Tačiau, nors EISP ir EFSM taikomos skirtingos tinkamumo finansuoti sąlygos, EESRK mano, kad vis tiek būtų taikomos Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės sąlygos, todėl būtų šiek tiek apribotas EISP veiksmingumas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK nurodo palūkanų subsidijas, kurios būtų skiriamos atitinkamai valstybei narei. Krizės atveju, nepakitus sąlygoms, dėl šių palūkanų subsidijų galėtų išaugti palūkanų mokėjimo išlaidos dėl finansų krizę patiriančios valstybės keliamos rizikos. Tai savo ruožtu darytų neigiamą poveikį atitinkamos valstybės narės viešiesiems finansams. Todėl kokybiškų viešųjų investicijų, o kartu – ir pačios ESIP veiksmingumas yra itin svarbus mažinant bet kokią rinkos riziką atitinkamai valstybei narei ir jos patiriamas išlaidas skolinantis vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK nurodo, kad Komisija turėtų vykdyti viešųjų investicijų atitinkamoje valstybėje narėje priežiūrą, kaip reikalaujama šiuo pasiūlymu. EESRK šiam principui neprieštarauja, tačiau mano, kad atitinkamai valstybei narei reikėtų suteikti pakankamą veiksmų laisvę nuspręsti dėl reikiamų investicijų rūšies, todėl siūlo užtikrinti Komisijos vykdomos priežiūros ir atitinkamos valstybės narės veikimo savo nuožiūra viešųjų išlaidų srityje pusiausvyrą. EESRK taip pat mano, kad viešąsias investicijas reikėtų laikyti solidarumo priemone. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Galiausiai EESRK pažymi, kad Komisijos pasiūlymu sudaromos sąlygos ateityje atnaujinti sistemą – t. y. sukurti draudimo mechanizmą, skirtą makroekonominiam stabilumui užtikrinti. EESRK manymu, taip pripažįstama, kad pati ESIP yra ribota, o dabartinio formato pasiūlymus galiausiai reikės papildyti visaverte stabilizavimo priemone, pavyzdžiui, visos Sąjungos draudimo sistema, kuri atliktų automatinės stabilizavimo priemonės funkcijas ištikus makroekonominiams sukrėtimams. Jei tuo tarpu ES ištiktų dar viena finansų ir ekonomikos krizė, EESRK siūlo taikyti koordinuotą požiūrį imantis visų reikiamų finansinių priemonių, įskaitant EISP. |
| --- | --- |

4.10.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Ketinimų raštas pirmininkui Antonio Tajani ir ministrui pirmininkui Jüri Ratas, Jean-Claude Juncker, pranešimas apie Sąjungos padėtį, 2017 m. rugsėjo 13 d.

1

(2)  Penkių pirmininkų pranešimas „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, 2015 m. birželio 22 d.

2

(3)  COM(2017) 291 final.

3

(4)  COM(2017) 821 final.

4

(5)  Žr., pvz., EESRK nuomonę dėl euro zonos ekonominės politikos, OL C 173 2017 5 31, p. 33 ir EESRK nuomonę dėl EPS stiprinimo iki 2025 m., OL C 81 2018 3 2 p. 124.

5

(6)  Žr., pvz., EESRK nuomonę dėl ekonominės ir pinigų sąjungos dokumentų rinkinio, OL C 262, 2018 7 25, p. 28.

6

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/131 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/131

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „InvestEU“

(COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD))

(2019/C 62/22)

| Pranešėjas | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Petr ZAHRADNÍK

| Konsultavimasis | Europos Sąjungos Taryba, 2018 9 7
  Europos Parlamentas, 2018 6 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakinga komisija | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 204/1/3 |

Konsultavimasis

Europos Sąjungos Taryba, 2018 9 7

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 175 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis

Atsakinga komisija

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

204/1/3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad reglamentų rinkinyje dėl būsimos daugiametės finansinės programos pateikiamas pasiūlymas stiprinti ES investicinę veiklą (kuri iki šiol nepasiekė prieš krizę buvusio lygio), visų pirma didelio viešojo intereso ilgalaikio investavimo projektai laikantis darnaus vystymosi kriterijaus (atsižvelgiant į ES įsipareigojimą jo laikytis įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. tikslus). EESRK palankiai vertina šį sprendimą taip pat ir dėl to, kad programos „InvestEU“ prioritetinės sritys ir jų įgyvendinimo laikotarpis iš esmės sutampa su Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ar ja remiasi. Tam, kad aptariama programa veiktų sėkmingai, reikėtų visapusiškai pasinaudoti pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių bei ekonominių partnerių dalyvavimu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK teigiamai vertina Europos Komisijos pastangas sukurti skėtinę finansinę priemonę, taip pat pritaria jos turiniui suteiktai krypčiai. Joje siūlomas bendras valdymas, didesnis skaidrumas ir sąveikos galimybė, palyginti su dabartine padėtimi, suteikia daugiau galimybių pasiekti norimą poveikį. EESRK pabrėžia, kad projektus reikia griežtai išbandyti rinkoje ir tokiu būdu užtikrinti, kad konkretūs projektai, kuriems gali būti taikomos finansinės priemonės, yra tinkami. Šios priemonės sėkmė labai priklausys nuo jos stebėsenos sistemos veikimo kokybės. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK teigiamai vertina tai, kad be paramos tvariai infrastruktūrai, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir moksliniams tyrimams bei inovacijoms, programoje „InvestEU“ taip pat daug dėmesio skiriama socialinėms investicijoms ir įgūdžiams. Taip ja parodoma socialinių investicijų svarba būsimam ES vystymuisi. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria tvirtoms „InvestEU“ socialinių investicijų ir įgūdžių programos sąsajoms su įprastomis subsidijavimo priemonėmis socialinei politikai remti, visų pirma su Europos socialiniu fondu ir jaunimo užimtumo skatinimo priemonėmis, taip pat su užimtumo ir socialinių inovacijų programomis, siekiant kuo didesnių investicijų į tvarią socialinę infrastruktūrą, socialines įmones, paslaugas bei centrus, skirtus žmogiškojo potencialo plėtrai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Naudodamasis proga, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinant programą „InvestEU“ nereikėtų pamiršti ar neįvertinti socialinių investicijų, kurios turi būti tokios pat svarbios, kaip ir investicijos, pirmiausia skirtos vystymuisi ir įmonių veiklai. Šią išvadą, be kita ko, galima daryti atsižvelgiant į 2017 m. gruodžio mėn. aukšto lygio darbo grupės dėl investicijų į socialinę infrastruktūrą Europoje, kuriai pirmininkavo R. Prodi, pateiktus rezultatus. Šiuo atveju viešosios investicijos gali paskatinti privačiojo sektoriaus investicijas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atsižvelgiant į tai, kad „InvestEU“ yra naujo pobūdžio programa, EESRK palankiai vertintų galimybę parengti praktinį, naudotojams patogų vadovą, kad būtų galima nustatyti tinkamų projektų tipologiją, pateikti sąveikos su kitais daugiametės finansinės programos skyriais ir tinkamo įgyvendinimo kitose valstybėse narėse pavyzdžių. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tikėtiną teigiamą programos „InvestEU“ poveikį finansų rinkų plėtrai valstybėse narėse; šiomis aplinkybėmis jis pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą struktūrą įgyvendinantiesiems partneriams, ypač nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Bendrosios pasiūlymo aplinkybės ir pagrindiniai faktai

| 2.1. | Dėl pastarojo meto ekonomikos krizės gerokai sumažėjo investicinės veiklos apimtis Europos Sąjungoje ir ji iki šiol dar nepasiekė ankstesnio lygio. Todėl visais esminiais ES ekonominės politikos komponentais turėtų būti siekiama rasti būdų atnaujinti ilgalaikes investicijas, be kita ko, tenkinančias viešąjį interesą, taip pat labiau įtraukiant mažąsias ir vidutines įmones, turint omenyje tai, kad tada reikės atsižvelgti į pilietinės visuomenės nuomonę. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Viešojo intereso investicijoms nepakanka turimų ES ir nacionalinio lygmens viešųjų išteklių, todėl reikėtų į šį procesą įtraukti privataus kapitalo išteklius, laikantis taisyklių, užtikrinančių, kad bus paisoma viešojo intereso. Vienas iš būdų pasiekti šį tikslą – ES biudžete nustatyti grąžintinų finansinių priemonių ir dotacijų principu grindžiamų priemonių pusiausvyrą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Grąžintinos finansinės priemonės, kuriomis išnaudojamos ES biudžeto teikiamos galimybės tiek centriniu, tiek ir nacionaliniu lygmeniu, buvo labai patobulintos, visų pirma 2014–2020 m. laikotarpio finansinės programos tikslais; vis dėlto jos nėra naudojamos optimaliai. Dar yra galimybių tobulinti, visų pirma atsižvelgiant į būtinybę centriniu lygmeniu sistemingai susieti daugybę nekoordinuojamų priemonių pagal bendrą valdymo mechanizmą; „InvestEU“ programa yra vienas pavyzdžių šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „InvestEU“ programą galima laikyti pagrindiniu indėliu į ES biudžetą, atsižvelgiant į dabartines naujoves, kuriomis siekiama užtikrinti Europos pridėtinę vertę, didesnį lankstumą, įvairių jos skyrių sąveiką ir procedūrų supaprastinimą; minėtos programos atveju šis indėlis turėtų pasireikšti didesne ilgalaike investicine veikla (kadangi siekiama iki 2027 m. iš viso sutelkti 650 mlrd. EUR investicijų), finansų rinkos vaidmens stiprinimu, taip pat ir kalbant apie viešojo intereso projektus, ir veiksmingesniu ES biudžeto išteklių, kurie dėl savo pelningumo natūraliai atlaiko išbandymus rinkoje, skirstymu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Taigi, atrodo, „InvestEU“ programą reikėtų vertinti ne atskirai, o kaip svarbią sudėtingos kito ES biudžeto priemonių dėlionės detalę. Būsimam biudžetui būdinga nauja aiški išlaidų paskirstymo tendencija, kuri labai padės įveikti nusistovėjusius ir be ilgalaikės ateities grynųjų įnašų mokėtojų ir grynųjų paramos gavėjų nesutarimus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „InvestEU“ programa pratęsiama ir gerokai išplečiama dabartinė pozityvia laikoma Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ir, kartu, Investicijų plano Europai praktika. Reikėtų taikyti progresyvumo principą, kuriuo grindžiamas ESIF, siekiant sujungti visą paletę įvairių centralizuotai sukurtų finansinių priemonių ES lygmeniu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Programą „InvestEU“ sudaro trys dalys:






  — | „InvestEU“ fondas, kurio pagrindinis tikslas yra naudojantis Sąjungos biudžeto garantija investicijoms sutelkti viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

„InvestEU“ fondas, kurio pagrindinis tikslas yra naudojantis Sąjungos biudžeto garantija investicijoms sutelkti viešojo ir privačiojo sektorių išteklius,

| — | „InvestEU“ konsultacijų centras, papildantis fondą ir teikiantis profesines žinias investiciniams projektams, kuriems ieškoma finansavimo, |
| --- | --- |

—

„InvestEU“ konsultacijų centras, papildantis fondą ir teikiantis profesines žinias investiciniams projektams, kuriems ieškoma finansavimo,

| — | „InvestEU“ portalas, papildantis fondą ir turintis lengvai prieinamą ir patogią naudoti duomenų bazę, kuri padeda investuotojams pasirinkti remiamus projektus. |
| --- | --- |

—

„InvestEU“ portalas, papildantis fondą ir turintis lengvai prieinamą ir patogią naudoti duomenų bazę, kuri padeda investuotojams pasirinkti remiamus projektus.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad palikta ir dar labiau išplėsta garantijos principu grindžiama finansinė priemonė, kuri, Komiteto nuomone, yra esminė, visų pirma atsižvelgiant į būsimą ilgalaikę ES biudžeto raidą ir jo vykdymą. EESRK mano, kad programos „InvestEU“ kapitalo bazinė suma 15,2 mlrd. EUR yra pakankama siekiant pritraukti 650 mlrd. EUR investicijų iki 2027 m., kaip ir bendra 47,5 mlrd. EUR garantijos suma. EESRK laikosi nuomonės, kad 40 % ES garantijos atidėjinių yra tinkamai numatyta atsižvelgiant į atrinktas programos linijas ir remiamus projektus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK taip pat mano, kad svarbu parinkti programos politikos linijų turinį, kuris būtų skirtas tvariai infrastruktūrai, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, moksliniams tyrimams ir inovacijoms bei socialinėms investicijoms ir įgūdžiams, taip pat tarp jų paskirstyti visą garantijos sumą, kuria jos gali naudotis. EESRK mano, kad tai svarbiausios sritys, kuriose galima aktyviai taikyti finansines priemones. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK nuomone, yra du pagrindiniai programos „InvestEU“ įgyvendinimo privalumai, kurių iki šiol skiriant finansavimą iš ES biudžeto ir taikant finansines priemones nebuvo galima pasiekti tokiu mastu: keletas iki šiol nesusijusių programų bus sujungta į vieną programą, tai padės sustiprinti jų sinergijos poveikį, taip pat labiau pabrėžiamas iš ES biudžeto skiriamų išteklių veiksmingumas, nes atsiranda būtinybė juos išbandyti rinkoje. EESRK mano, kad stiprinant garantijomis grindžiamą priemonę kaipo tokią susidaro unikali galimybė skirti pakankamai išteklių viešojo intereso investicijoms, o to nebūtų buvę įmanoma jokiomis aplinkybėmis padaryti taikant iki šiol galiojančias ES biudžeto naudojimo procedūras; todėl, Komiteto nuomone, šis principas yra labai daug žadantis ilguoju laikotarpiu. EESRK mano, kad visos programos „InvestEU“ idėja yra svarbi Europos pridėtinės vertės išraiška. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK taip pat palankiai vertina pagrindinę laukiamą „InvestEU“ programos naudą, t. y. kad bus sukurta pakankamai stipri priemonė, kuri galės toliau skatinti investicinę veiklą ir padės jai ilgam išsilaikyti bent jau iki 2009 m. buvusiame lygyje; taip pat, kad finansinių priemonių, kurios yra tiesiogiai valdomos Sąjungos lygmeniu, sistema taps skaidresnė ir veiksmingesnė ir netiesiogiai paskatins įgyvendinti finansines priemones valstybių narių lygmeniu (visų pirma tose valstybėse narėse, kuriose toks biudžeto vykdymas nėra labai sėkmingas); taip pat bus imtasi tikrųjų ES vystymosi prioritetų ir bus taikomi šiuolaikiški finansavimo metodai jiems įgyvendinti. EESRK taip pat mano, jog svarbu, kad programos „InvestEU“ teikiama pagalba būtų kreipiama atsižvelgiant į rodiklius ir priemones, naudojamus įgyvendinant Europos semestrą, įskaitant valstybių narių įsipareigojimus, prisiimtus pagal nacionalines reformų programas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK, atsižvelgdamas į tai, kas pasakyta pirmiau pateiktame punkte, pabrėžia, kad svarbi yra labai kokybiškai veikiant stebėsenos sistema, kuri užtikrins programos „InvestEU“ pelningumo kriterijaus stebėseną ir tokiu būdu įvertins, ar sėkmingai panaudotos viešojo ir privačiojo sektoriaus investicijos; šiomis aplinkybėmis viešojo sektoriaus investicijos galiausiai padės paspartinti (paskatinti) privačiojo sektoriaus investicijas pasitelkiant susidariusią sinergiją (šalutinis poveikis). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Programa „InvestEU“ atitinka bendrą EESRK požiūrį ir daugelį jo nuomonių šiuo klausimu, kad turi būti siekiama kompleksinių – daugeliu aspektų ir tarpvalstybinių – supaprastinimo, lankstumo, sąveikos ir grąžos tikslų laipsniškai taikant taisyklę, kad ES biudžetas nebūtinai turėtų būti siejamas su dotacijomis: jis gali būti skirstomas ar investuojamas ir kitokiais būdais. Tokiu būdu vyksta kokybinis perėjimas nuo „paprasto“ biudžete numatyto išlaidų perskirstymo prie tikrų viešojo intereso investicijų. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Taikant šį pirmiau aprašytą metodą galima užtikrinti daugiau manevravimo galimybių siekiant padidinti visų remiamų investicijų apimtis, o to nebūtų buvę įmanoma pasiekti taikant tradicinius metodus. Be to, šis mechanizmas gali padėti pritraukti privačius finansinius išteklius taip pat ir viešojo intereso projektams, visų pirma tais atvejais, kai esama rinkos nepakankamumo pavojaus. Investicijų trūkumas yra tokia sritis, kurioje privatus kapitalas niekada nesiims veiksmų, jei nebus tinkamų valstybės garantijų. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK rekomenduoja pasiūlyme dėl reglamento nustatyti ir išsamiau bei aiškiau apibrėžti konkrečias galimybes derinti įvairius išteklius su programos „InvestEU“ teikiamomis galimybėmis; galimybės derinti išteklius būtent ir yra skelbiamas tikslas, kuriam, nesant aiškaus vadovo, vis dėlto gali iškilti praktinių kliūčių. ES biudžeto požiūriu būtų tikslinga sudaryti galimybę įgyvendinant projektą derinti įvairius finansinius išteklius dviem būdais: kaip fondų indėlį, kuomet užtikrinamas pasidalijamasis programos „InvestEU“ valdymas, ir kaip programos „InvestEU“ indėlį į nacionalines, specialiai pritaikytas finansines priemones, įgyvendinamas pasidalijamojo valdymo atveju. Į reglamentą turėtų būti įtrauktos susijusios tokį lankstumą užtikrinančios įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK taip pat rekomenduoja parengti programai „InvestEU“ tinkamų projektų ir tų projektų, kuriems būtų tikslingiau taikyti dotacijų principą (t. y. projektų, kurių tiesioginis finansinis pelningumas yra mažai tikėtinas ar net neįmanomas, įskaitant ir ilgojo laikotarpio perspektyvą), tipologiją. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Atsižvelgiant į pasiūlymą dėl „InvestEU“ programos ir į platesnį priemonių dėl daugiametės finansinės programos 2021–2027 m. laikotarpiui rinkinį, EESRK rekomenduoja įvertinti, kokį ekonominį poveikį iki šiol padarė ESIF kiekvienoje valstybėje narėje, taip pat pateikti finansinių išteklių panaudojimo ir gautos naudos apžvalgas. Šis įvertinimas bus ypač svarbus, nes pagal „InvestEU“ programą, kuri yra nauja finansavimo ES lėšomis priemonė, būtų galima tiesiogiai daugiau dėmesio skirti tikriems investicijų prioritetams ir išvengti tam tikrų trūkumų, susijusių su ligšiolinio ES biudžeto naudojimo sąlygomis. Šiuo klausimu, regis, taip pat yra galimybė įtraukti organizuotos pilietinės visuomenės subjektus, kurių pagalba galima parodyti Europos projektų naudą klestėjimo ir gerovės požiūriu, ir tai pateikti aiškiai ir suprantamai. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina galimybę pagal programą „InvestEU“ savanoriškai nustatyti tam tikrą lėšų skyrių, finansuojamą iš pradžių, pavyzdžiui, sanglaudos politikai numatytais ištekliais. Kadangi tai naujas išteklių paskirstymo būdas, EESRK rekomenduoja parengti instrukcijų vadovą, kad būtų lengviau vykdyti tokias operacijas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad reikia tiksliau suderinti keturių pagrindinių programos „InvestEU“ politikos linijų turinį ir išsamiai apibrėžti, kokie veiksmai remiami pagal II priedą. Siekiant geresnių praktinių gairių projektų rengėjams, EESRK rekomenduoja smulkiau išplėtoti II priedą, kad būtų užtikrintas didesnis jo turinio nuoseklumas su siūlomo reglamento II skyriaus formuluote. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK palankiai vertintų, jei būtų nurodytas sprendimas tuo atveju, kai dėl vienos ar kitos priežasties nepakanka iš ES biudžeto skirtų išteklių garantijos, kad būtų užtikrinta laukta investicijų apimtis, arba tuo atveju, jei pablogėtų fondo grąžos sąlygos. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK laikosi nuomonės, kad programa „InvestEU“ sudaro vieną iš galimybių plėtoti finansų rinkos institucijas valstybėse narėse; taip pat dėl šios priežasties jis mano, kad labai naudinga daugiau erdvės suteikti įgyvendinantiesiems partneriams nacionaliniu lygmeniu. Atsižvelgdamas į tai jis pabrėžia, kad šiuos partnerius reikia rinktis labai atsargiai, bet be jokios diskriminacijos, remiantis atitinkamais jų kompetencija grindžiamais reikalavimais, bet kartu sudarant galimybę užtikrinti teisingą ir sąžiningą atstovavimą jiems tarp valstybių narių. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK mano, jog svarbiausia, kad įgyvendinantieji partneriai galėtų ilguoju laikotarpiu prisidėti prie programos „InvestEU“ tikslų įgyvendinimo, ne tik siekiant užtikrinti, kad ji veiktų sklandžiai, bet taip pat kad ji gebėtų prisidėti savo finansiniais ištekliais ir į sistemą įtrauktų kitus nacionalinius privačius ir viešuosius investuotojus, atitinkamoje teritorijoje ar sektoriuje užtikrintų reikiamą aprėptį ir kad, visų pirma, galėtų tiksliai ir išsamiai spręsti rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK prašo tiksliau paaiškinti, kaip įgyvendinantysis privilegijuotas partneris, t. y. Europos investicijų bankas, atliks savo vaidmenį, ir kaip bus užtikrinta, kad privilegijuoto partnerio veikla nenustelbs kitų įgyvendinančiųjų partnerių, visų pirma tų, kurie vykdo veiklą nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK rekomenduoja, kad fondo ES skyrius iš tiesų daugiausia dėmesio skirtų tarpvalstybinių projektų propagavimui ir kad reklamuotų projektus, kuriais sprendžiamos visai Sąjungai aktualios rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir kurie suteikia aiškią Europos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Todėl EESRK teigiamai vertina įpareigojimą įgyvendinantiesiems partneriams aprėpti bent tris valstybes nares. Vis dėlto EESRK taip pat mano, kad yra tam tikrų manevravimo galimybių spręsti konkrečius nacionalinių ir regioninių investuotojų poreikius, už kuriuos visų pirma turėtų būti atsakingas atitinkamos valstybės narės skyrius, užtikrinant glaudžias sąsajas su pagal sanglaudos politiką teikiamu nacionaliniu finansiniu paketu. Šiomis aplinkybėmis EESRK pabrėžia, kad svarbu investuoti į žmogiškąjį kapitalą ir socialinę infrastruktūrą, nes tai padeda išnaudoti ilgalaikio augimo potencialą (visą gyvenimą trunkančio mokymosi, socialinių paslaugų tinklo ir būsto už prieinamą kainą) ir užtikrinti ES ekonomikos sistemos konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.8.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/136 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/136

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo, švietimo ir kultūros politikos vaidmuo kuriant stipresnę Europą“

(COM(2018) 268 final)

dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl aukštojo mokslo diplomų, vidurinės mokyklos baigimo pažymėjimų ir mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo

(COM(2018) 270 final–2018/0126 (NLE))

dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl kokybiškų ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemų

(COM(2018) 271 final–2018/0127 (NLE))

dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

(COM(2018) 272 final–2018/0128 (NLE))

(2019/C 62/23)

| Pranešėja | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Pranešėja

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 117/0/2 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 18

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

117/0/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

EESRK:

| 1.1. | palankiai vertina šią iniciatyvą kaip tolesnį žingsnį įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, siekiant užtikrinti teisę į vienodas kokybiško ir įtraukaus švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą galimybes. Tai itin svarbu, kad valstybės narės galėtų toliau ir glaudžiau bendradarbiauti, kartu užtikrinant jų nacionalinę kompetenciją švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityse; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | mano, kad naujoji iniciatyva turėtų būtų įtraukta į ilgalaikę ES visą gyvenimą trunkančio ir visas gyvenimo sritis apimančio švietimo ir mokymo politikos viziją, įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir strateginę programą „ET 2020“, taip pat rengiant būsimas ES strategijas. Tai apima profesinio rengimo ir mokymo ir suaugusiųjų švietimo vizijas ir strategijas; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | pabrėžia, kad švietimas visų pirma turėtų būti grindžiamas visuminiu mokymusi, demokratiniu pilietiškumu ir bendromis Europos vertybėmis, siekiant užtikrinti taiką, saugumą, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę, solidarumą ir tarpusavio pagarbą, atviras rinkas, tvarų augimą ir socialinę įtrauktį bei teisingumą, kartu gerbiant ir turtinant kultūros įvairovę ir puoselėjant bendrumo jausmą; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | pažymi, kad švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą uždavinys yra rengti ir remti jaunimą ir suaugusiuosius, kad jie galėtų būti atsakingi demokratiški piliečiai ir įgiję tinkamų įgūdžių turėtų galimybių įsidarbinti deramose, kokybiškose ir našiose darbo vietose; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | mano, kad Europos švietimo erdvė turėtų apimti visus, todėl ragina Vyriausybes imtis priemonių siekiant užtikrinti tikrą įtraukumą formaliojo ir neformaliojo mokymosi srityje, taip pat skatinti ir vertinti savaiminį mokymąsi; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | atkreipia Vyriausybių dėmesį į tai, kad vaikai iš nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių šeimų, visų pirma mažumų grupių, migrantų vaikai, neįgalūs vaikai ir skirtingų Europos regionų kaimo vietovėse gyvenantys vaikai, vis dar neturi pakankamai vienodų galimybių gauti kokybiško švietimo paslaugas. Labai svarbu, kad Europos švietimo erdvėje būtų aktyviai remiama migrantų ir pabėgėlių integracija į švietimo sistemą ir darbo rinką, ypač daug dėmesio skiriant tam, kad jų išsilavinimas, mokymasis ir darbo patirtis būtų patvirtinti ir pripažinti; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | mano, kad siekiant šios iniciatyvos tikslų reikia tvarių nacionalinių investicijų į švietimą, viršijančių 5 % šalies BVP, taip pat turimų ES finansavimo priemonių paramos, įskaitant programą „Erasmus+“ ir Europos semestro procesą; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | mano, kad įgyvendinant Europos orientacinius metmenis kalbų mokymasis ir neformaliojo bei savaiminio mokymosi metu įgytų kalbų mokėjimo įgūdžių patvirtinimas turėtų būti remiami tvariais viešaisiais finansais. Kalbų mokymasis turėtų būti skirtas visiems – jaunimui ir suaugusiems, suteikiant paramą tiems, kuriems jos reikia, kartu skatinant kalbų mokymąsi kaip šeimos mokymosi veiklą ir tobulinant jį kaip formaliojo ir neformaliojo mokymosi aspektą; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | pritaria pasiūlyme išsakytam raginimui daugiau investuoti į kalbų mokytojų pirminį ir tęstinį profesinį tobulėjimą siekiant išspręsti kvalifikuotų kalbų mokytojų trūkumo problemą; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | palankiai vertina tai, kad pasiūlymu siekiama toliau skatinti Vyriausybes suteikti daugiau galimybių naudotis ikimokyklinio ugdymo paslaugomis ir gerinti jų kokybę. Labai reikia toliau stengtis užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, kad visi vaikai ir šeimos turėtų teisę gauti kokybiškas ir finansiškai prieinamas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas, ir atsižvelgti į svarbų šeimos mokymosi, kuris padeda tėvams įgyti pasitikėjimo savo vaidmeniu ir prisideda prie suaugusiųjų švietimo, vaidmenį; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | pritaria pasiūlymui ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojams užtikrinti palankią darbo aplinką ir didinti jų profesionalizaciją; primygtinai ragina užtikrinti mokytojo profesijos patrauklumą ir lyčių pusiausvyrą bei lygybę šioje srityje; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | pripažįsta mokymosi visų rūšių vidurinio ugdymo ir aukštojo mokslo įstaigose laikotarpių, suteikiančių galimybę įgyti aukštesnį išsilavinimą gimtojoje šalyje, ir vidurinio išsilavinimo, įgyto bendrojo lavinimo bei profesinio rengimo ir mokymo įstaigose, tarpvalstybinio pripažinimo svarbą. Judumas mokymosi tikslais yra itin svarbus norint aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje ir turėtų būti stiprinamas pasitikėjimu programomis bei kvalifikacijomis ir grindžiamas gerai parengtomis kokybės užtikrinimo sistemomis; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | pažymi, kad Europos aukštojo mokslo ir profesinio rengimo priemonės, sistemos ir principai (Europos kvalifikacijų sandara (EKS), Europos profesinio mokymo kreditų sistema (ECVET), Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinė sistema (EQAVET), Europos kokybės užtikrinimo agentūrų registras (EQAR) ir kt.) turėtų papildyti ir remti vieni kitus, o mokymosi rezultatų principas Europoje turi būti visapusiškai įgyvendinamas, kad judumas mokymosi tikslais joje būtų automatiškai pripažįstamas; |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | pabrėžia, kad įgyvendinant šią iniciatyvą taip pat reikėtų skirti dėmesio pastangoms pripažinti formalųjį, neformalųjį ir savaiminį mokymąsi užsienyje, taip pat vertingu laikyti suinteresuotųjų subjektų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmenį pripažįstant mokymosi rezultatus ir profesinio orientavimo darbuotojų vaidmenį remiant šį procesą; skatina EKS patariamąją grupę ir Europos profesinio mokymo plėtros centrą (Cedefop) tobulinti Europos neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo aprašą ir Europos neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo gaires, nes jie yra Vyriausybėms, socialiniams partneriams ir suinteresuotiesiems subjektams skirti kokybės standartai, taikytini siekiant gerinti patvirtinimo procesus; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | pabrėžia, kad Vyriausybės, darbdaviai ir profesinių sąjungų atstovai, plėtodami veiksmingą socialinį dialogą, kuriame dalyvautų ir kiti suinteresuotieji subjektai, turi visais lygmenimis svarstyti, kaip užtikrinti kokybišką ir įtraukų švietimą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigose, gerinti kalbų mokymąsi ir pasiekti vidurinių mokyklų baigimo pažymėjimų tarpusavio pripažinimą. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Politinės aplinkybės

| 2.1. | Pagrindinė atsakomybė už švietimo ir kultūros politiką tenka valstybėms narėms. Tačiau jau daugelį metų Europos Sąjunga atlieka svarbų papildomą vaidmenį, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnyje. Visoms valstybėms narėms vienodai svarbu išnaudoti visą švietimo ir kultūros potencialą, skatinantį darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą ir socialinį teisingumą, taip pat patirti visą europinės tapatybės įvairovę. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2017 m. lapkričio mėn. Geteborge įvykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime buvo paskelbtas Europos socialinių teisių ramstis, kuriuo įtvirtinama teisė į vienodas švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą galimybes, vadovaujantis Komisijos komunikatu (COM(2017) 673). Tuo remiantis buvo parengtos 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, kuriose valstybės narės, Taryba ir Komisija raginamos spartinti Geteborge aptartos darbotvarkės įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vadinamajame pirmajame Europos švietimo erdvės dokumentų rinkinyje buvo pateiktas pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos (COM(2018) 23) (priimta 2018 m. gegužės 22 d.), paremtos 2015 m. švietimo ministrų Paryžiaus deklaracija dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą. Ji buvo paskelbta 2016 m. birželio 14 d. Komisijos komunikate (COM(2016) 379). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Gegužės 22 d. Europos Komisija paskelbė antrąjį švietimo dokumentų rinkinį, kuriame pateikė daugiau pasiūlymų dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Šioje EESRK nuomonėje nagrinėjamas antrasis švietimo dokumentų rinkinys, kuriame daugiausia dėmesio skiriama tolesniems uždaviniams, kuriuos reikia spręsti, kad būtų sukurta kokybiška ir įtrauki Europos švietimo erdvė, kaip antai kalbų mokymasis, automatinis vidurinio lygmens studijų tarpusavio pripažinimas ir kokybiškas ikimokyklinis ugdymas. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, jog siekis kurti Europos švietimo erdvę, kad valstybės narės galėtų toliau bendradarbiauti, kartu užtikrinant jų nacionalinę kompetenciją švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą srityse, yra viena pagrindinių strategijų, kurias įgyvendinant atsižvelgiama į demografinius pokyčius ir skatinama socialinė, ekonominė, aplinkosaugos ir technologinė plėtra, siekiant vykdyti konkurencingą Europos, kaip ekonominės pasaulio jėgos, integraciją ir užtikrinti svarbų socialinį aspektą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ši iniciatyva – puikus tolesnis žingsnis įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, siekiant užtikrinti teisę į vienodas kokybiško ir įtraukaus bendrojo lavinimo bei profesinio rengimo ir visą gyvenimą trunkančio orientavimo (1)
  galimybes, vadovaujantis Komisijos komunikatu COM(2017) 673, kuriuo pranešama apie Europos švietimo erdvę. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pabrėžia, jog mūsų bendras tikslas yra siekti, kad švietimas būtų grindžiamas visuminiu ugdymu, mokymu ir mokymusi visą gyvenimą, ypatingą dėmesį skiriant demokratiniam pilietiškumui, bendroms Europos vertybėms ir europinei tapatybei, siekiant užtikrinti taiką, saugumą, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę, solidarumą ir tarpusavio pagarbą, tvarų augimą ir socialinę įtrauktį bei teisingumą, kartu gerbiant ir turtinant kultūros įvairovę ir stiprinant priklausymo Europos Sąjungai jausmą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pabrėžiant itin svarbų švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą vaidmenį rengiant jaunimą ir suaugusiuosius, kad jie galėtų būti demokratiški piliečiai ir deramai įsidarbinti kokybiškose darbo vietose, Europos švietimo erdvė turėtų apimti visus, ypatingą dėmesį skiriant lyčių lygybei, ir skatinti Vyriausybes imtis priemonių, skirtų užtikrinti tikrą įtraukumą formaliojo, savaiminio ir neformaliojo mokymosi srityse, laikantis Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šiuo atžvilgiu, primindamas savo nuomonę (2), EESRK mano, kad Europos švietimo erdvėje taip pat turėtų būti pateikta pasiūlymų Vyriausybėms, kaip aktyviai remti migrantų ir pabėgėlių integraciją į švietimo sistemą ir darbo rinką, ypač daug dėmesio skiriant jų išsilavinimo, mokymosi ir darbo patirties patvirtinimui ir pripažinimui. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Švietimo ir mokymo sistemų reformoms ir koregavimams atlikti reikia laiko. EESRK norėtų, kad naujoji iniciatyva būtų įtraukta į ilgalaikę ES švietimo, mokymo ir mokymosi visą gyvenimą politikos viziją, vadinamą „Europos mokymosi visą gyvenimą erdve 2025“, įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir strateginę programą „ET 2020“, taip pat rengiant kitas ES strategijas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Siekiant užtikrinti kokybišką ir įtraukų švietimą ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigose, gerinti kalbų mokymąsi ir pasiekti vidurinių mokyklų baigimo pažymėjimų tarpusavio pripažinimą, šias iniciatyvas turi visais lygmenimis svarstyti Vyriausybės, darbdaviai ir profesinių sąjungų atstovai, plėtodami veiksmingą socialinį dialogą, kuriame dalyvautų ir kiti suinteresuotieji subjektai, visų pirma mokytojai, tėvai, profesinio orientavimo darbuotojai ir besimokantys asmenys, taip pat bendruomenės institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK teigiamai vertina iniciatyvą „Europos universitetai“, kaip principu „iš apačios į viršų“ grindžiamą procesą, kurį vykdant universitetai motyvuojami kurti tinklus siekiant rengti jungtinio laipsnio studijų programas, didinti besimokančių asmenų judumą ir sudaryti palankesnes sąlygas mokytis kalbų. Primindamas savo nuomonę (3), Komitetas skatina užtikrinti įtraukumą ir įvairovę kuriant mokytojų, mokslinių tyrimų darbuotojų ir studentų tinklus, taip pat ragina suteikti galimybę kurti tinklus visiems Bolonijos procese dalyvaujantiems universitetams. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Svarstydamas sumanymą dėl Europos studento pažymėjimo, EESRK ragina užtikrinti, kad ši iniciatyva būtų grindžiama sėkminga studento pažymėjimų sistema ir kad ja būtų atnaujinami šiuo metu naudojami studento pažymėjimai. Primindamas savo nuomonę (4), Komitetas pakartoja, kad reikia aiškiai nustatyti bet kokio naujo pažymėjimo pridėtinę vertę, kuri turi papildyti naudojamų pažymėjimų vertę. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Siekiant Europos švietimo erdvės tikslų reikia tvarių nacionalinių investicijų į švietimą, viršijančių 5 % šalies BVP, taip pat ES finansavimo priemonių paramos pagal kitą DFP, įskaitant programą „Erasmus+“ ir ESIF. EESRK norėtų, kad į programos „Erasmus+“ ir jaunimo strategijos prioritetus ateityje būtų įtrauktas visuminis ir įtraukus švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą. EESRK palankiai vertina Europos semestrui tenkantį vaidmenį remiant struktūrines reformas, kuriomis siekiama pagerinti švietimo politiką atsižvelgiant į šią iniciatyvą. |
| --- | --- |

3.10.

3.11.   Mokymo ir kalbų mokymosi gerinimas

| 3.11.1. | EESRK mano, kad ši iniciatyva yra absoliučiai būtina, nes privalomojo švietimo įstaigas baigiančių moksleivių kalbų mokėjimo lygis paprastai yra žemas, o valstybių narių skirtumai yra labai dideli (5). Didėjant judumui Europos viduje ir iš trečiųjų šalių atvykstant neregėtam skaičiui mokyklinio amžiaus vaikų, kalbančių skirtingomis kalbomis, turime dar kartą apsvarstyti kylančias problemas ir galimybes, kad daugiakalbystė taptų tikru ES turtu. Kalbos turėtų būti vienodai vertinamos, todėl reikėtų remti ES ir ne ES kalbų mokymąsi. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | Mokykloms reikia paramos, kad būtų sukurta daugiakalbė mokymosi aplinka ir kartu būtų išlaikyta tinkama užsienio kalbų mokymosi ir aukšto raštingumo ir komunikacijos gebėjimų ugdymo gimtąja (-osiomis) kalba (-omis) lygio pusiausvyra. Integruotas dalykų ir kalbų mokymas gali padėti skatinti judumą ir integraciją. Labai svarbu veiksmingiau naudotis skaitmeninėmis ir internetinėmis kalbų mokymosi priemonėmis. Šiuo tikslu reikia užtikrinti tokių priemonių kokybę ir sertifikavimą, taip pat galimybę jomis naudotis, paramą ir finansinį prieinamumą visiems, atsižvelgiant į tai, jog žmonėms gali prireikti pagalbos, kad jie galėtų įpirkti, pasirinkti ir naudoti tinkamas priemones, kurios jiems būtų naudingos. |
| --- | --- |

3.11.2.

| 3.11.3. | EESRK palankiai vertina tai, jog pabrėžiamas kalbų mokymasis, turint omenyje tai, kad jis didina tarpusavio supratimą, judumą, taigi ir stiprina Europos pilietiškumą. 64 mln. žemos kvalifikacijos suaugusiųjų turi tobulinti pagrindinius savo įgūdžius, įskaitant kalbų mokėjimo įgūdžius (6), kad galėtų būti aktyvūs Europos Sąjungos piliečiai, išsaugoti savo darbo vietas ir pagerinti darbo perspektyvas. Asmenims kalbų mokymasis atveria asmeninių ir profesinių galimybių, visuomenės atžvilgiu jis padeda puoselėti kultūrinį sąmoningumą, tarpusavio supratimą ir socialinę sanglaudą, o kalbant apie įmones pažymėtina, kad kalbų mokėjimo ir kultūrų pažinimo įgūdžių turintys darbuotojai padeda joms sėkmingai vykdyti veiklą ir plėstis į pasaulio rinkas. |
| --- | --- |

3.11.3.

| 3.11.4. | Kalbų mokymasis turėtų būti skirtas visiems, suteikiant paramą tiems, kuriems jos reikia, kartu tobulinant kalbų mokymąsi kaip formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi aspektą, įgyvendinant jį kaip Europos orientacinių metmenų sistemos dalį ir remiant tvariais viešaisiais finansais. |
| --- | --- |

3.11.4.

| 3.11.5. | 2018 m. Užimtumo gairėse (7) nurodoma, kad „turėtų būti skatinamas besimokančių asmenų ir darbuotojų judumas, siekiant didinti galimybes įsidarbinti ir visapusiškai pasinaudoti Europos darbo rinkos potencialu“. Nepakankama kalbinė kompetencija gali būti laikoma viena svarbiausių kliūčių judumui. EESRK pabrėžia, kad pasiūlymas turėtų aprėpti ne tik privalomojo švietimo įstaigose besimokančius asmenis, bet daug daugiau besimokančiųjų, ir atkreipia dėmesį į tai, kad kalbų mokymasis turėtų būti skirtas visiems – nuo jaunimo iki pensinio amžiaus sulaukusių asmenų, ypatingą dėmesį skiriant pirminiam bei tęstiniam profesiniam rengimui ir mokymui, aukštajam mokslui ir suaugusiųjų švietimui. |
| --- | --- |

3.11.5.

| 3.11.6. | Įgyvendinant kalbų mokymosi strategiją turėtų būti siekiama skatinti patirtinį mokymąsi, pasitelkiant studentų mainus, taip pat savanorišką ir kitokio pobūdžio veiklą, pavyzdžiui, Europos solidarumo korpusą, remiamą pagal dabartinę ir būsimą programą „Erasmus+“. |
| --- | --- |

3.11.6.

| 3.11.7. | Tikrai rimta problema yra kvalifikuotų kalbų mokytojų trūkumas, todėl EESRK palankiai vertina tai, kad pasiūlyme raginama daugiau investuoti į kalbų mokytojų pirminį ir tęstinį profesinį tobulėjimą siekiant įvykdyti ES šalių profesinės kvalifikacijos reikalavimus. |
| --- | --- |

3.11.7.

3.12.   Kokybiškos ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemos

| 3.12.1. | Pagal strateginę programą „ET 2020“ nustatytas lyginamasis standartas, kad ikimokyklinio ugdymo sistemoje turi dalyvauti bent 95 % vaikų nuo 4 metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus, yra beveik įgyvendintas. Vis dėlto, 17 mln. iš ES gyvenančių daugiau nei 32 mln. jaunesnių nei privalomojo mokyklinio amžiaus vaikų vis dar neturi galimybės naudotis ikimokyklinio ugdymo paslaugomis. Be to, vaikai iš nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių šeimų, visų pirma mažumų grupių, migrantų vaikai, neįgalūs vaikai ir kaimo vietovėse bei skirtinguose Europos regionuose gyvenantys vaikai, vis dar neturi pakankamai vienodų galimybių mokytis. |
| --- | --- |

3.12.1.

| 3.12.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad pasiūlymu siekiama toliau skatinti Vyriausybes suteikti daugiau galimybių naudotis ikimokyklinio ugdymo paslaugomis ir gerinti jų kokybę. Tikrai reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad visi vaikai ir šeimos turėtų teisę gauti kokybiškas ir finansiškai prieinamas ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas. Kokybiškoms paslaugoms tenka lemiamas vaidmuo gerinant švietimo rezultatus, taip pat ugdant socialinius įgūdžius. Dalyvaujant kokybiškose ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programose geriau išmokstama pagrindinių įgūdžių, be to, tai yra veiksminga mokyklos nebaigimo prevencijos priemonė. |
| --- | --- |

3.12.2.

| 3.12.3. | Europos Komisija pabrėžia didelį suderinamumą su kitomis Sąjungos politikos sritimis. EESRK itin palankiai vertina nuorodą į Pasiūlymą dėl direktyvos dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros (8), kuriame pripažintas poreikis visoje Europoje teikti kokybiškas formaliosios priežiūros paslaugas. EESRK daugelyje savo nuomonių pritarė šiai tarpusavio sąveikai, nes tai padeda skatinti moteris aktyviau dalyvauti darbo rinkoje ir mažinti nepagrįstus darbo užmokesčio skirtumus, taip pat atsižvelgti į svarbų šeimos mokymosi, kuris padeda tėvams įgyti pasitikėjimo savo vaidmeniu ir prisideda prie suaugusiųjų švietimo, vaidmenį. |
| --- | --- |

3.12.3.

| 3.12.4. | Ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojai turėtų būti remiami, siekiant didinti jų profesionalizaciją ir sukurti jiems palankią darbo aplinką. Ikimokyklinio ugdymo specialistų pirminis rengimas ir tęstinis profesinis tobulėjimas turėtų būti aukštos kokybės, kartu patenkinti ugdytojų ir vaikų poreikius, pavyzdžiui, kaip užtikrinti įtraukumą ir mokyti demokratinių vertybių. |
| --- | --- |

3.12.4.

| 3.12.5. | Remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) duomenimis (2015 m.) (9), su mokytojo profesija yra susijusi didelė lyčių nelygybė, nes 7 iš 10 mokytojų yra moterys. 2015 m. EBPO šalyse 97 % ikimokyklinio ugdymo įstaigų mokytojų ir 83 % pradinių klasių mokytojų buvo moterys, tačiau aukštojo mokslo institucijose tik 43 % dėstytojų buvo moterys. Ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sektoriaus darbuotojų lyčių pusiausvyros stoka ir bandymas pritraukti daugiau mokytojų vyrų, kad jie vaikams rodytų sektiną pavyzdį, yra klausimai, dėl kurių reikia skubiai imtis veiksmų, nes lyčių pusiausvyros stoka yra susijusi su dabartiniu mokytojų statusu, darbo užmokesčiu ir darbo sąlygomis šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

3.12.5.

3.13.   Automatinis diplomų tarpusavio pripažinimas ir mokymosi užsienyje laikotarpių užskaitymas

| 3.13.1. | EESRK palankiai vertina šią iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti, kad bet kurio studento, pameistrio ar mokinio, turinčio mokymosi patirties užsienyje (tiek dėl kvalifikacijos, tiek judumo mokymosi tikslais), patirtis būtų automatiškai pripažinta tolesnio mokymosi tikslais. Judumas mokymosi tikslais skatina gebėjimus ir patirtį, kurie yra itin svarbūs norint aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje, ir turėtų būti stiprinamas pasitikėjimu studijų programomis ir kvalifikacijomis. |
| --- | --- |

3.13.1.

| 3.13.2. | Kad nereikėtų kartoti visų mokyklinių metų/laikotarpių, EESRK pabrėžia, jog svarbus galimybę įgyti aukštesnį išsilavinimą gimtojoje šalyje suteikiančių mokymosi laikotarpių vidurinio ugdymo ir aukštojo mokslo įstaigose ir vidurinio išsilavinimo kvalifikacijų tarpvalstybinis pripažinimas. |
| --- | --- |

3.13.2.

| 3.13.3. | EESRK pabrėžia, kad įgyvendinant šią iniciatyvą taip pat reikėtų sutelkti dėmesį į formaliojo, neformaliojo ir savaiminio mokymosi užsienyje pripažinimą, taip pat vertingu laikyti suinteresuotųjų subjektų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmenį pripažįstant studijavimo ir mokymosi rezultatus (10). Šiuo atžvilgiu Komitetas primena svarbų 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendacijai dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo ir tolesnio nacionalinių patvirtinimo sistemų tobulinimo tekusį vaidmenį. EESRK skatina EKS patariamąją grupę ir Cedefop tobulinti Europos neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo aprašą (11) ir Europos neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo gaires (12), nes jie yra Vyriausybėms, socialiniams partneriams ir suinteresuotiesiems subjektams skirti kokybės standartai, taikytini siekiant gerinti patvirtinimo procesus. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti siekiui suvokti būtinas sąlygas, sąveiką ir naudą, gaunamą gerinant neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo ir orientavimo bei konsultavimo paslaugų koordinavimą (13). |
| --- | --- |

3.13.3.

| 3.13.4. | Dėl galimybių keisti studijų kryptį ir pasitikėjimo profesinio rengimo ir aukštojo mokslo sistemomis vis dar kyla problemų ne tik tarp šalių, bet ir jų viduje. Akademiniam mokymui ir profesiniam rengimui turėtų būti teikiama tokia pati vertė. Europos aukštojo mokslo ir profesinio rengimo priemonės, sistemos ir principai (EKS, ECVET, EQAVET, EQAR ir kt.) turėtų remti vieni kitus, o mokymosi rezultatų principas turi būti visapusiškai įgyvendintas, kad judumas mokymosi tikslais Europoje būtų automatiškai pripažįstamas. |
| --- | --- |

3.13.4.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 173, 2017 5 31, p. 1.

1

(2)  OL C 264, 2016 7 20, p. 19.

2

(3)  OL C 71, 2016 2 24, p. 11.

3

(4)  OL C 132, 2011 5 3, p. 55.

4

(5)  „Europos švietimo informacijos tinklas: pagrindiniai duomenys apie kalbų mokymą Europos mokyklose – 2017 m.“ (Eurydice: Key Data on Teaching Languages at School in Europe – 2017 Edition)

5

Eurydice: Key Data on Teaching Languages at School in Europe – 2017 Edition

(6)  Cedefop (2017 m.). Investing in skills pays off: The economic and social cost of low-skilled adults in the ES, Liuksemburgas, Leidinių biuras, Cedefop tyrimo ataskaita Nr. 60.

6

Cedefop

Investing in skills pays off: The economic and social cost of low-skilled adults in the ES,

Cedefop

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/2018-european-semester-employment-guidelines_lt

7

(8)  COM (2017) 253 final – 2017/085 (COD).

8

(9)  OECD: Education at a Glance, 2017 m.

9

OECD: Education at a Glance

(10)  OL C 13, 2016 1 15, p. 49.

10

(11)  http://www.cedefop.europa.eu/lt/events-and-projects/projects/validation-non-formal-and-informal-learning/european-inventory.

11

(12)  http://www.cedefop.europa.eu/lt/publications-and-resources/publications/3073.

12

(13)  Cedefop, „Neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimas ir profesinis orientavimas“ (angl. Validation of non-formal and informal learning and career guidance) (dar nepaskelbta).

13

Cedefop

Validation of non-formal and informal learning and career guidance

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/142

---

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: įtraukti, susieti jaunuolius ir suteikti jiems galių. Nauja ES jaunimo strategija

(COM(2018) 269 final)

(2019/C 62/24)

| Pranešėjas | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Adam ROGALEWSKI |

Pranešėjas

Michael McLOUGHLIN

Bendrapranešėjis

Adam ROGALEWSKI

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 116/4/2 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 18

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

116/4/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina 2019–2027 m. ES jaunimo strategiją (toliau – strategija) ir ypač joje numatytos ES jaunimo reikalų koordinatoriaus pareigybės įsteigimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitetas laikosi nuomonės, kad ši tarpsektorinė strategija turėtų būti glaudžiau susijusi su esamomis ES programomis, tokiomis kaip „Erasmus+“, Jaunimo garantijų iniciatyva ir Europos solidarumo korpusas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, jog norint, kad strategija būtų sėkminga, reikia sutelkti dėmesį į šiuos tris tikslus:






  — | tarpsektorinį požiūrį visapusiškai atsižvelgiant į jaunimą, jo poreikius ir teises, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

tarpsektorinį požiūrį visapusiškai atsižvelgiant į jaunimą, jo poreikius ir teises,

| — | Naujasis ES jaunimo reikalų koordinatorius visų pirma turėtų vadovauti tarpsektoriniam darbui ir eiti vyresniojo pareigūno pareigas, |
| --- | --- |

—

Naujasis ES jaunimo reikalų koordinatorius visų pirma turėtų vadovauti tarpsektoriniam darbui ir eiti vyresniojo pareigūno pareigas,

| — | ES jaunimo politiką reikėtų įtraukti į Europos semestro procesą siekiant labiau orientuotis į įgyvendinimą, visų pirma tarpsektorinėse srityse. |
| --- | --- |

—

ES jaunimo politiką reikėtų įtraukti į Europos semestro procesą siekiant labiau orientuotis į įgyvendinimą, visų pirma tarpsektorinėse srityse.

| 1.4. | EESRK yra įsitikinęs, kad strategijos taikymo sritį reikėtų išplėsti veiksmais, kuriais siekiama apsaugoti, remti jaunimą ir užtikrinti jo teises, suteikti žinių ir įgūdžių atremti įvairius visuotinius iššūkius, pavyzdžiui, skaitmeninimą, klimato kaitą ir augantį populizmą. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK rekomenduoja į strategiją įtraukti keletą aukšto lygio tarpsektorinio darbo siekių, susijusių su kitomis atitinkamomis ES politikos sritimis, įskaitant užimtumą, švietimą, sveikatos priežiūrą, migraciją ir lygybę. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas rekomenduoja strategijoje daugiau dėmesio skirti jaunimo užimtumo klausimams, visų pirma aptariant profesinės veiklos ateitį ir kitus socialinius klausimus, tokius kaip psichikos sveikata, lygybė ir švietimas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nors EESRK pritaria Komisijai, kad strategija turi skatinti demokratiją, jis laikosi nuomonės, kad ja taip pat reikia skatinti aktyvesnį piliečių dalyvavimą, įskaitant balsavimą, savanorišką darbą, jaunimo vadovaujamas NVO, demokratiją darbo vietoje ir socialinį dialogą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitetas yra įsitikinęs, kad jaunimo dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose turėtų būti skatinamas ne pavieniais renginiais. Be to, tęsiant Jaunimo dialogą, turi būti išplėstas jaunimo savanoriškoms organizacijoms ir nacionalinėms jaunimo taryboms tenkantis vaidmuo ir panaudotos papildomos galimybės. Šiuo požiūriu ES institucijos turėtų imtis vadovaujamo vaidmens, o skatinant jaunimo dalyvavimą ES lygiu EESRK turėtų būti visų institucijų priešakyje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Būtina skatinti išlaidų jaunimo darbui didinimą kartu vykdant ilgalaikes investicijas į viešąsias paslaugas ypač tose srityse, kuriose viešosioms paslaugoms skiriamos lėšos buvo sumažintos. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Strategijoje turėtų būti perteikiamas į teises orientuotas požiūris, pavyzdžiui, jei tinkama, pasinaudojant Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencija. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti jaunoms moterims ir mergaitėms, jauniems LGBTIQ+ asmenims, jauniems neįgaliesiems, jauniems migrantams ir pabėgėliams. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Jaunimo politikos srityje reikėtų didesnės valstybių narių konvergencijos kilimo kryptimi, o tam turėtų būti sudarytos palankios sąlygos panašioms sritims skirtais nacionaliniais planais. Norint tai pasiekti, būtina stiprinti ankstesnėje strategijoje pradėtą rodiklių nustatymo procesą. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK siūlo, kad ES jaunimo portale būtų naudojama kiek įmanoma daugiau internetinių, su jaunimo dalyvavimu susijusių įrankių. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Nors EESRK ir palankiai vertina konkrečią naują ES jaunimo strategiją, jis primygtinai rekomenduoja jaunimo reikalus įtraukti į visų skirtingų Europos Komisijos generalinių direktoratų (GD) darbą. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Bendroji informacija

| 2.1. | Pasiūlyta strategija yra trečias ES pasiūlytas pagrindas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama Europos jaunimui. Nauja strategija dėmesys sutelkiamas į tris veiksmų sritis: įtraukti, susieti ir suteikti galių, palyginti su aštuoniomis veiksmų sritimis, numatytomis 2010–2018 m. ES jaunimo strategijoje: užimtumas ir verslumas, socialinė aprėptis, dalyvavimas, švietimas ir mokymas, sveikata ir gerovė, savanoriška veikla, jaunimas ir pasaulis, kūrybiškumas ir kultūra. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Patys svarbiausi naujos strategijos pokyčiai: Jaunimo reikalų koordinatoriaus pareigybės įsteigimas, jaunimo struktūrinio dialogo pakeitimas ES jaunimo dialogu, daugelio ankstesnių politikos tikslų pakeitimas tarpsektorinėmis tendencijomis, kuriomis siekiama atverti ryšių kanalus tarp jaunimo ir politikos formuotojų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kaip ir ankstesnėse strategijose, Jaunimo garantijų iniciatyva į šią strategiją nėra įtraukta. Ji yra „Europos socialinio fondo +“ dalis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Su šia strategija susijusios nemažai tiek nacionalinio, tiek ES lygmens iniciatyvų. Nemažai veiklos vykdoma pagal „Erasmus+“, Jaunimo garantijų iniciatyvą, Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir naudojantis Europos socialiniu fondu. Kitos atitinkamos nurodytos sritys yra Įgūdžių darbotvarkė ir Europos solidarumo korpusas. Vykdant kitą politiką kartu daromas ir didelis poveikis jaunimui tose srityse, kurios yra laikomos tarpsektorinėmis (pavyzdžiui, transportas, socialiniai reikalai, sveikata, išorės veiksmai ir žemės ūkis). Be to, visos valstybės narės turi savo požiūrį į jaunimo politiką ir į kitus su jaunimu susijusius klausimus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Su jaunimu susiję klausimai yra įtraukti į Europos socialinių teisių ramstį, JT Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., jos darnaus vystymosi tikslus ir kitas priemones. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK jau priėmė daug nuomonių dėl su jaunimu susijusių klausimų, pvz., nuomones dėl Jaunimo užimtumo iniciatyvos (1), dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos (2), dėl Europos solidarumo korpuso (3) arba, visai neseniai, dėl Kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (4). Be to, Komitetas iš pilietinės visuomenės perspektyvos įvertino ES jaunimo užimtumo politikos įgyvendinimą šešiose pasirinktose valstybėse narėse, visų pirma Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK jaunimo vadovaujamame klausyme dėl šios nuomonės jaunimas pareiškė didžiulį susirūpinimą. Jų nuomone, tie, kurie renkasi kitokį kelią arba tie, kurie anksti palieka mokyklą, patiria labai didelį spaudimą ir sulaukia menko pripažinimo. Kai kurie jaunuoliai kalbėjo apie tai, kad dar paauglystėje turi pradėti galvoti apie pensijas. Perėjimas prie profesinės veiklos ir toliau lieka iššūkiu, todėl posėdyje buvo išreikštas nepasitenkinimas dėl jaunimo diskriminacijos nustatant kitokį darbo užmokestį už tą patį atliekamą darbą remiantis tik amžiumi. Aprūpinimas būstu ir transportu taip pat buvo svarbūs klausimai, kaip ir skaitmeninimas bei sunkumai pripažįstant ir įteisinant neformaliojo mokymosi būdu įgytus įgūdžius. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina šią strategiją. Komitetas mano, kad strategija turėtų būti išsamus planas, kuriuo suteikiama galimybė pasiekti veiksmingų pageidautinų rezultatų ir kuriuo kuriama pridėtinė vertė jaunimui, kad strategijos rezultatai turėtų pranokti jos atskirų dalių rezultatus ir kad ji turėtų būti efektyvesnė nei skirtingų veiksmų rinkinys. EESRK yra įsitikinęs, kad strategija turėtų būti glaudžiau susijusi su tokiomis esamomis ES programomis kaip „Erasmus+“, Jaunimo garantijų iniciatyva ar Europos solidarumo korpusas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Holistinio požiūrio į politikos klausimus sąvoka pastaruoju metu užima vis tvirtesnes pozicijas ir yra paplitusi tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu. Tai vertintina palankiai, nes tuo pripažįstama, kad socialines problemas ne visada galima suskirstyti į aiškias administracines kategorijas. Tačiau įprastinių žinybinių funkcijų, biudžetų ir kultūros atsisakymas yra labai didelis iššūkis ir būtina užtikrinti, kad holistinis požiūris netaptų tam tikra panacėja sprendžiant pernelyg sudėtingas problemas ar tiesiog politikos formuotojams nenorint rinktis kitų variantų. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK mano, kad ES jaunimo politikos įgyvendinimas valstybių narių ir ES lygmeniu turėtų būtų labiau pastebimas ir darnesnis, kad jį būtų galima tinkamai įvertinti, pavyzdžiui, Europos semestre ir socialinių rodiklių suvestinėje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Apskritai pasiūlyta strategija turi būti orientuojama remiantis labiau teisėmis pagrįstu požiūriu. Tai yra svarbi sritis, nes JT vaiko teisių konvencija (kuri, žinoma, neapima visų jaunimo kategorijai priklausančių asmenų) yra taip parengta ir ja suteikiama galimybė reguliariai apžvelgti valstybių narių veiklos efektyvumą pagal suderintą matavimo sistemą. Pasiūlymuose daug dėmesio skiriama paties darbo su jaunimo pobūdžiui ir savanoriškam sektoriui tenkančiam vaidmeniui, tai yra labai svarbu, nes tarptautiniu mastu esama naujų, labiau instrumentalistinių strategijų „darbui su jaunimu“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad strategija turėtų būti siekiama skatinti realų konvergencijos kilimo kryptimi tarp valstybių narių augimą jaunimo politikos srityje. To visų pirma tikimasi, nes visoms valstybėms narėms skiriamas didelis ES finansavimas (pvz., „Erasmus“). Kitose ES finansavimo srityse laikomasi bendro finansavimo požiūrio, kuriuo skatinama konvergencija, ir platesnio ES masto bendro požiūrio. Komitetas yra įsitikinęs, kad iš to galima daug išmokti ir panaudoti strategijoje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nors EESRK sutinka su Komisijos nuomone dėl itin svarbaus su jaunimu dirbančių asmenų vaidmens ir dėl jų teikiamos ypatingos naudos jaunimui pereinant į pilnametystę, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad darbo su jaunimu kokybė labai priklauso nuo viešųjų paslaugų finansavimo. Kai kuriose valstybėse narėse dėl viešojo sektoriaus finansavimo mažinimo ir įšaldytų darbo užmokesčių ne tik pablogėjo su jaunimu dirbančių asmenų darbo kokybė, bet ir atsirado daug laisvų darbo vietų šiame sektoriuje. Todėl EESRK ragina daugiau investuoti į viešąsias paslaugas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Neatsižvelgiant į tai, Komisija teisingai pažymi, kad valstybės narės jaunimo politikai privalo skirti nuosavus išteklius. Šiuo tikslu pasiūlymai stebėti, kiek išleidžiama, yra labai džiuginantys, tačiau į juos būtina įtraukti valstybių narių atliekamą darbą ir kitas tarpsektorinės politikos sritis. EESRK mano, kad sekimą reikėtų vykdyti įgyvendinant socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą visais lygmenimis. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitetas pritaria Komisijai, kad valstybės narės turi ieškoti novatoriškų ir alternatyvių demokratinio dalyvavimo formų. Tačiau EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad reikia teikti didesnę paramą, įskaitant finansinę paramą, esamiems visuomenės dalyvavimo būdams, pavyzdžiui, savanoriškai veiklai, jaunimo taryboms, dalyvavimui pilietinės visuomenės organizacijų, profesinių sąjungų arba darbo tarybų veikloje. Kadangi jaunimas yra Europos ateitis, jis turėtų būti raginamas dalyvauti vietos ir Europos rinkimuose ir aktyviai prisiimti įvairių socialinių ir politinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK mano, kad atsižvelgiant į tris strategijos veiklos sritis – ĮTRAUKTI, SUSIETI, SUTEIKTI GALIŲ, pastarąją veiklą reikėtų papildyti užduotimis, kurių tikslas būtų apsaugoti ir remti jaunimą, suteikti jam įgūdžių atremti visuotinius iššūkius, pavyzdžiui skaitmeninimą, klimato kaitą ir augantį populizmą. Kadangi vienas ES prioritetų yra saugoti savo piliečius, Komitetas yra įsitikinęs, kad šis prioritetas turėtų apimti ne tik suaugusiuosius, bet ir jaunimą. Jaunimas taip pat turėtų gauti naudos iš EESRK propaguojamos „skaitmeninio teisingumo“ koncepcijos (5), kuria siekiama apsaugoti Europos piliečius nuo skaitmeninės revoliucijos neigiamų aspektų arba atsižvelgiant į platesnę TDO patvirtintą „teisingo perėjimo“ koncepciją. |
| --- | --- |

3.9.

Jaunimas ir darbo pasaulis

| 3.10. | Nors strategija privalo būti aiški ir joje neturi būti daugybės tikslų, Komitetas mano, kad dabartinėje strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti su jaunimu susijusioms socialinėms ir užimtumo problemoms, visų pirma aptariant profesinės veiklos ateitį. Tai apima, inter alia, skaitmeninimą, platformas, darbo rinkos laikinumą ir susiskaldymą, kurios ypač veikia jaunimą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Darbas ir mokymasis tampa daugelio jaunuolių kasdienybe. Dėl šios priežasties EESRK mano, kad būsima ES jaunimo politika turėtų būti skatinama demokratija darbo vietose, inter alia, skatinant socialinį dialogą ir apsaugant jaunimo darbo teises. Darbo rinkoje jaunimui turėtų būti užtikrintos tokios pat sąlygos kaip ir suaugusiesiems, visų pirma tokio pat minimalaus darbo užmokesčio (6), teisės į pensijas ir apsaugos nuo nesaugių darbo sutarčių (nenustatytos apimties darbo sutarčių), neapmokamų stažuočių ar fiktyvaus savarankiško darbo požiūriu. Jaunimo balsas taip pat turėtų būti išgirstas visuomenėje ir jų darbovietėse. Be to, reikėtų aktyviau skatinti jaunimo dalyvavimą atstovaujamosiose struktūrose darbo vietose (profesinėse sąjungose ir darbo tarybose), kaip jau yra kelete šalių, kur darbo vietose veikia specialios jaunimo atstovaujamosios tarybos. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kai kurie jaunuoliai kartu yra ir tėvai ir tokios ES politikos priemonės kaip direktyva dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros yra svarbios jaunuoliams, derinantiems darbą bei mokymąsi ir kartu prižiūrintiems savo artimuosius. Dėl darbo vietų skaitmeninimo jaunimo užimtumo padėtis neabejotinai bus kitokia nei jų tėvų. Atsižvelgiant į darbo rinkos politikos svarbą jaunosios kartos gyvenime, EESRK siūlo strategijoje daugiau dėmesio skirti socialinei ir užimtumo politikai. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Darbo rinka yra ypač svarbi, nes daugelyje šalių būtent jaunimui per laikotarpį nuo 2008 m. krizės nedarbas turėjo daugiausia įtakos. Nors jaunimo nedarbo rodiklis sumažėjo, neturinčio darbo jaunimo skaičius buvo beveik dvigubai didesnis nei darbą turinčio jaunimo (7). Daugeliu atvejų neseniai sukurtos darbo vietos yra prastesnės kokybės arba suteikia mažiau galimybių gauti nuolatinį darbą ar darbą visą dieną, nei prieš krizę sukurtos darbo vietos (pvz., laikinos sutartys, nenustatytos apimties darbo sutartys). |
| --- | --- |

3.13.

Jaunimo švietimas ir sveikata

| 3.14. | Šia strategija siekiama, kad neatstovaujamo jaunimo balsą išgirstų politikai. Norint tai pasiekti reikalingi tolesni veiksmai, kuriais būtų galima į visuomenę integruoti jaunuolius, esančius toliau nuo darbo rinkos ir švietimo sistemos. Nepaisant nežymaus nestudijuojančio, nesimokančio ir nedirbančio (NEET) jaunimo rodiklio pagerėjimo, 2017 m. 10,9 % 15–24 metų amžiaus žmonių ir 17,7 % 25–29 metų amžiaus žmonių vis dar buvo šioje padėtyje. Įgūdžių ir kompetencijų gerinimu daromas teigiamas poveikis jaunimo užimtumo galimybėms, tačiau vien šio veiksnio neužtenka, kad būtų galima užtikrinti užimtumo augimą. Toks užsiėmimo neturėjimas daro didelį poveikį jaunimo gyvenimui ir siekiams, nes gali nulemti skurdą ir socialinę atskirtį. Be to, valstybės institucijos turi padengti 1,2 % nacionalinio BVP išlaidas (pagal „Eurofound“ atliktą vertinimą (2012 m., 2014 m.)) dėl neįtrauktų į švietimą ir užimtumą NEET gyventojų. NEET populiacija yra labiau linkusi palaikyti ekstremizmo ir ksenofobijos ideologijas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Europos socialinių teisių ramsčio 4 straipsnyje dėl aktyvaus užimtumo rėmimo nurodoma: „Jaunimas turi teisę į tolesnį mokymąsi, pameistrystę, mokomąją praktiką arba tinkamo lygio darbo pasiūlymą per 4 mėnesius nuo tapimo bedarbiu arba mokymosi pabaigos. Jaunimo strategija turėtų prisidėti prie šio principo įgyvendinimo, ypač skatinant pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių aljansų kūrimą siekiant kurti ir stebėti įvairias šioje srityje įgyvendinamas politikos priemones. Specialus dėmesys turėtų būti skiriamas informuojamojo darbo strategijoms, kad jauni žmonės, kuriems sunkiau patekti į darbo rinką, vėl galėtų įsidarbinti arba pradėti mokytis.“ |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Todėl Europos jaunimo strategijoje turėtų būti numatyta europinė strategija, skirta šioms grupėms pasiekti. Glaudus nacionalinių institucijų, Europos socialinių partnerių, nacionalinių jaunimo tarnybų ir jaunimo sektoriaus bendradarbiavimas yra svarbus sėkmingam šio siekio įgyvendinimui. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Jaunimas paprastai didelę savo laiko dalį skiria nuolatinės arba ištęstinės formos studijoms ir tai yra dar viena sritis, kurioje ES lygmens kompetencija yra ribota – ji tik turi užtikrinti, kad: „kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti įgūdžių, leidžiančių visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai įveikti permainas darbo rinkoje“, kaip įtvirtinta pirmuoju Europos socialinių teisių ramsčio principu. Tai ir vėl yra sritis, kuriai ankstesnėje strategijoje buvo skirtas atskiras ramstis. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Jaunimo psichikos sveikata yra svarbus darbo su jaunimu ir bet kokio profesinio bendravimo su jaunimu aspektas. Paprastai sveikata priklauso valstybių narių kompetencijai, tačiau būtent psichikos sveikata yra ES kompetencijai priklausantis visuomenės sveikatos aspektas ir tai turėtų būti aiškiai perteikiama vykdant strategijoje numatytą tarpsektorinę veiklą. Taigi reikia atkreipti ypatingą dėmesį į tokias problemas kaip jaunimo nerimas, depresija ir savižudybių lygis. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Valstybių narių lygmeniu atsiranda vis daugiau darbo su jaunimu gerosios praktikos pavyzdžių. Be to, buvo įrodyta, kad dirbant su jaunimu daromas teigiamas poveikis jaunuolių psichikos sveikatai. EESRK yra įsitikinęs, kad strategijoje būtina skirti daugiau dėmesio jaunuolių psichikos sveikatos poreikiams. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Be to ir daugelio šalių nacionalinėje politikoje daug dėmesio skiriama jaunimo psichikos sveikatai. Šioje srityje esama nemažai susirūpinimą keliančių problemų. Augantis vaikų ir jaunimo nutukimas yra vertinamas kaip susirūpinimą kelianti problema, kaip ir piktnaudžiavimas psichiką veikiančiomis medžiagomis ir teisėtais kvaišalais. Nors valstybės narės vis dar laikosi gana skirtingų požiūrių, vadovaujantis tarpsektoriniu požiūriu į su jaunimu susijusias problemas, jų ignoruoti negalima, o būtina jas spręsti pagal atitinkamus ES įgaliojimus. Ankstesnėje strategijoje šios sritys buvo numatytos kaip strategijos ramsčiai, todėl svarbu, kad vykdant tarpsektorinę veiklą joms taip pat būtų skiriama daug dėmesio. |
| --- | --- |

3.20.

Lygybė

| 3.21. | Darbas su jaunimu, jaunimo politika ir lygybė yra glaudžiai susiję. ES šioje srityje ėmėsi plataus masto veiksmų, o valstybės narės jau yra priėmusios teisės aktus. Tačiau vis dar yra daug atvejų, kai jauni žmonės susiduria su diskriminacija, pavyzdžiui, būsto ir paslaugų, kurios jiems reikalingesnės, nei kitiems, pavyzdžiui, viešojo transporto, srityje. Lygybę užtikrinantys teisės aktai dažnai gali būti labiau orientuoti į pagyvenusius žmones. Yra devynios universalios priežastys, dėl kurių ES valstybėse narėse draudžiama diskriminacija. Turime užtikrinti, kad su tokia diskriminacija susiduriančiam jaunimui, būtų veiksmingai taikoma ES jaunimo strategija. Nors yra keletas grupių, norėtume išskirti šias, kurioms dokumente reikėtų skirti daugiau dėmesio:






  — | neįgalūs jaunuoliai, |
| --- | --- | --- |

3.21.

—

neįgalūs jaunuoliai,

| — | jauni migrantai ir pabėgėliai, |
| --- | --- |

—

jauni migrantai ir pabėgėliai,

| — | jaunos moterys ir mergaitės, |
| --- | --- |

—

jaunos moterys ir mergaitės,

| — | jauni LGBTIQ + asmenys. |
| --- | --- |

—

jauni LGBTIQ + asmenys.

| 3.22. | Daugelis ES politikos priemonių, susijusių su jaunimu, pastaruoju metu buvo sutelktos į radikalėjimą. Tačiau integracija turi būti viena iš daugelio įvairių jaunimui siūlomų priemonių ir tai reikia pabrėžti strategijoje. Ji taip pat natūraliai dera su jaunimo užimtumo programomis. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad įsteigta nauja ES Jaunimo reikalų koordinatoriaus pareigybė – koordinatorius turėtų išklausyti jaunimo nuomonę ir daryti įtaką jaunimo politikos tarpsektoriniam aspektui. Reikėtų labiau akcentuoti pastarąją koordinatoriaus veiklos kryptį. Koordinatorius taip pat turėtų skatinti ir sudaryti geresnes sąlygas panašiems procesams valstybių narių lygmeniu ir todėl turėtų prisijungti prie Komisijos kiekvieną kartą jai dalyvaujant Tarybos posėdžiuose. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pasiūlymai dėl nacionalinių veiksmų planų jaunimo politikos srityje yra labai sveikintini. Reikia nustatyti aiškius tikslus, vykdyti stebėseną ir daryti pažangą remiant jaunimą. EESRK ryžtingai remia Komisijos nuomonę, kad reikalinga tvirtesnė sąsaja tarp finansavimo ir nacionalinių veiksmų planų. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Perėjimas nuo struktūrinio dialogo prie įtraukesnio jaunimo dialogo yra vertinamas ypač palankiai. Tačiau reikia didesnės įtraukties, o to galima pasiekti plečiant dalyvaujančių organizacijų tipus ir pobūdį bei įtraukiant naujas grupes. Savanoriškos jaunimo organizacijos ir nacionalinės jaunimo tarybos toliau turėtų likti pagrindine priemone vykdant šį darbą, nes jos yra arti jaunimo ir turi didžiulę patirtį. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Europos jaunimo portalo konsolidavimas į bendrą skaitmeninį prieigos punktą, skirtą jaunimo bendravimui su ES, yra sveikintinas, tačiau ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas šio portalo prieinamumui per nemokamą interneto ryšį ir prieigą prie kompiuterių, ypač valstybių narių jaunimo grupėms, kurios turi mažiau galimybių. Komisijai būtina sekti nuolatinį su jaunimu susijusį judėjimą socialinės žiniasklaidos platformose. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pasiūlymuose teigiama, kad jaunimas turi pranašumą technologinių pokyčių atžvilgiu. Tačiau reikėtų pažymėti, kad yra ir skaitmeniniu požiūriu neįtraukto jaunimo. Asmenys, dirbantys su jaunais žmonėmis, turi žinoti tiek teigiamus, tiek neigiamus (pvz., psichikos sveikatos problemos ir melagingų naujienų iššūkiai) jaunimo technologinio dalyvavimo aspektus. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Nors judumas yra pagrindinė Europos vertybė ir svarbi jaunimui skitų programų dalis, jis gali turėti ir trūkumų, ypač tose valstybėse, kuriose didelė emigracija, mažėja gyventojų skaičius, vyksta „protų nutekėjimas“ arba „darbuotojų nutekėjimas“. Tačiau gali būti galimybių pagerinti šią situaciją pasitelkiant naujuosius Europos gyventojus, atvykusius kaip migrantai ir pabėgėliai. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymai dėl savišvietos ir neformaliojo mokymosi yra vertingi. Būtų džiugu pamatyti keletą parengtų modelių jaunimo reikalų ir kitose srityse. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Laimei, šiuo metu vyksta daugiau jaunimui skirtų renginių, kuriuose dalyvauja ES institucijos„ todėl būtų tikslinga atlikti jų visų įvertinimą. Taip pat reikėtų patikrinti, ar būtų įmanoma didesnė tokių renginių sinergija. Struktūrinis dialogas turi privalumą, nes jis yra nuolatinė, o ne vienkartinė priemonė. Reikėtų teikti prioritetą nuolatiniam jaunų žmonių dalyvavimui sprendimuose, kurie bus su jais susiję, ir svarbu, kad tai vyktų visose politikos srityse, o ne tik jaunimo politikoje. Institucijos organizuojančios vienkartinius renginius turėtų pereiti prie nuolatinio jaunimo įtraukimo į savo vykdomą veiklą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitetas mano, kad nepriklausomo jaunimo informavimo vaidmuo yra svarbus melagingų naujienų ir per didelės priklausomybės nuo interneto priemonių amžiuje. Santykiai su patikimais suaugusiais žmonėmis turėtų likti svarbiausiu darbo su jaunimu ir jaunimo politikos elementu. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK požiūriu, strategija, kartu su kita jaunimo kartai skirta politika, turėtų būti svarbus įrankis kovojant su Europai priešiškomis nuotaikomis ir populizmu tarp jaunimo. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nors EESRK ir palankiai vertina konkrečią naują ES jaunimo strategiją, jis primygtinai rekomenduoja jaunimo reikalus įtraukti į visų skirtingų Europos Komisijos generalinių direktoratų (GD) darbą. |
| --- | --- |

4.11.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 268, 2015 8 14, p. 40

1

(2)  OL C 271, 2013 9 19, p. 101

2

(3)  OL C 81, 2018 3 2, p. 160

3

(4)  OL C 262, 2018 7 25, p. 41.

4

(5)  OL C 237, 2018 7 6, p. 1.

5

(6)  OL C 125, 2017 4 21, p. 10.

6

(7)  OL C 125, 2017 4 21, p. 10.

7

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/148

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nauja kultūros darbotvarkė“

(COM(2018) 267 final)

(2019/C 62/25)

| Pranešėjas | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Antonello PEZZINI

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 167 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 182/1/0 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

SESV 167 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

182/1/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK įsitikinęs, kad Europa yra bendromis vertybėmis grindžiama kultūrinė bendruomenė ir kad socialinė rinkos ekonomika yra skiriamasis europietiško gyvenimo būdo bruožas; joje derinama ekonominė laisvė, socialinės teisės ir pagarbos žmogui principai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad labai svarbu stiprinti ir plėtoti Sąjungos kultūrinį aspektą, grindžiamą bendromis Sutartyse įtvirtintomis vertybėmis, kuris yra pagrindinis integracijos proceso veiksnys ir, kaip Europos kultūrinio tapatumo pagrindas, svarbus kuriant įtraukią, pliuralistinę, darnią ir konkurencingą visuomenę. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | EESRK mano, kad tik stiprinant priklausymo Europai jausmą ir bendrą kultūrinį tapatumą galima sustiprinti Europos integraciją ir kultūrų ir kalbų įvairovę. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | EESRK nuomone, materialus ir nematerialus Europos kultūros paveldas yra Europos tautas siejantis elementas, labai stiprus tapatybės saitas ir vertingas socialinės sanglaudos strateginis išteklius. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad būtent dėl Europoje vykstančios politinės ir tapatumo krizės (1) itin svarbu sugrąžinti kultūrai tą pagrindinį tapatumo ryšių perteikimo vaidmenį, siekiant suteikti pagrindą Sutartyse įtvirtintoms bendroms vertybėms. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK teigiamai vertina iniciatyvą kultūrą paskelbti savo darbotvarkės prioritetu, tačiau ragina pradedant įgyvendinti Naująją kultūros darbotvarkę atsižvelgti į Naująjį Europos atgimimą, kuriuo siekiama sukurti tikrą Europos erdvę (2), grindžiamą daugeliu bendrų vertybių, tokių kaip solidarumas, pasitikėjimas ir bendra atsakomybė. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK nuomone, atnaujinta Europos kultūros darbotvarkė turi būti pagrįsta bendra strategine vizija, kurioje, siekiant sukurti Europos kultūros erdvę, būtų nustatyta:






  — | su tapatybe susijusios laisvės ir solidarumo vertybės, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

su tapatybe susijusios laisvės ir solidarumo vertybės,

| — | esminiai kultūros srityje dirbančių asmenų, taip pat prekių ir paslaugų judėjimo laisvės, įsiteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas Europoje principai, |
| --- | --- |

—

esminiai kultūros srityje dirbančių asmenų, taip pat prekių ir paslaugų judėjimo laisvės, įsiteigimo laisvės ir laisvės teikti paslaugas Europoje principai,

| — | su kultūros paveldu susijusių veiksmų valdymas ir planavimas, |
| --- | --- |

—

su kultūros paveldu susijusių veiksmų valdymas ir planavimas,

| — | konkretūs daugybės meno vertybių, kuriomis išsaugoma Europos kultūra naujosioms kartoms, restauravimo ir konservavimo veiksmai (3), |
| --- | --- |

—

konkretūs daugybės meno vertybių, kuriomis išsaugoma Europos kultūra naujosioms kartoms, restauravimo ir konservavimo veiksmai (3),

| — | Europos kultūros propagavimas plėtojant tarptautinius santykius, |
| --- | --- |

—

Europos kultūros propagavimas plėtojant tarptautinius santykius,

| — | atnaujintas Europos politikos krypčių valdymas siekiant suteikti daugiau erdvės dalyviams, kurie kuria ir formuoja kultūrą įvairiomis jos išraiškos formomis ir meno bei kultūros ir kūrybos pramonės srityse, |
| --- | --- |

—

atnaujintas Europos politikos krypčių valdymas siekiant suteikti daugiau erdvės dalyviams, kurie kuria ir formuoja kultūrą įvairiomis jos išraiškos formomis ir meno bei kultūros ir kūrybos pramonės srityse,

| — | remti nedidelių kūrybos sektoriaus įmonių, ypač siekiančių socialinių tikslų, jungimąsi, |
| --- | --- |

—

remti nedidelių kūrybos sektoriaus įmonių, ypač siekiančių socialinių tikslų, jungimąsi,

| — | kultūros procesų, kurie padeda aktyviau dalytis daugybe Europos visuomenės išraiškos formų, sąveika. |
| --- | --- |

—

kultūros procesų, kurie padeda aktyviau dalytis daugybe Europos visuomenės išraiškos formų, sąveika.

| 1.6. | Kultūros pasiūlos požiūriu būtina užtikrinti, kad tiems, kuriems skirtos priemonės, jos būtų aiškios ir prieinamos pasitelkiant daugiakalbės žiniasklaidos priemones, siekiant, kad Europos kultūros erdvė būtų iš tikrųjų visų paveldas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kultūros paklausos požiūriu, Komiteto manymu, labai svarbu imtis tiesioginių kultūros naudotojams skirtų veiksmų, siekiant, kad jie aktyviau dalyvautų plėtojant Europos vertybių tapatybę, įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip kultūrinio pilietiškumo ugdymui skirta programa „Erasmus“ ir Europos piliečiams skirta Europos kultūros kortelė. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad jis gali atlikti aktyvų vaidmenį plėtojant struktūrinį kultūrų dialogą, siekiant stiprinti demokratinį pilietiškumą, kultūrinį tapatumą ir dalytis įvairiomis visuomenės kūrybinėmis išraiškomis, pavyzdžiui, įgyvendinti bendras iniciatyvas, tokias kaip Europos kultūros savaitė, Europos kultūros naktys, ir paskirti Europos kultūros ambasadorius. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitetas įsipareigoja užtikrinti naujosios darbotvarkės veiksmų gairių duomenų ir Europos kultūros erdvės stebėseną remdamasis reguliariomis Komisijos ataskaitomis. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Įvadas

| 2.1. | Kultūra – esminis Europos Sąjungos projekto aspektas ir principo „suvienijusi įvairovę“ pagrindas. Ji yra labai svarbi bendro gyvenimo dalis ir vertybė, galinti praturtinti mūsų žmoniją, taip pat neatsiejamas mūsų elgsenos visuomenėje bei kasdienės mūsų pilietiškumo išraiškos komponentas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Taigi kultūra yra labai svarbus socialinės sanglaudos ir kultūrų dialogo strateginis išteklius, taip pat puiki galimybė pabrėžti bendros istorijos, pasižyminčios turtinga Europos regionų kultūros įvairove ir bendru materialiu bei nematerialiu paveldu, vertę. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Lisabonos sutartyje kultūrai suteikta ypatinga reikšmė: Europos Sąjungos sutarties preambulėje aiškiai kalbama apie norą semtis įkvėpimo „iš Europos kultūrinio, religinio ir humanistinio paveldo“ ir prioritetiniu tikslu laikyti įsipareigojimą gerbti „savo turtingą kultūrų ir kalbų įvairovę bei užtikrinti, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Dauguma šių vertybių, kurios sudaro Europos visuomenės pagrindą, pažymėtos Sutartyje: Sąjunga pagrįsta „pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms [...]“. Šios vertybės, tapusios neatsiejama Europos kultūros dalimi, stiprėja ir turi užimti vis svarbesnę vietą visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas ir solidarumas. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Pagrindinių teisių chartijoje, kuri yra neatskiriama Sutarties dalis, sudarytas, patvirtintas ir apibendrintas ilgas vertybių sąrašas, iš dalies jau išdėstytas Sutartyje. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Todėl ES veiksmais siekiama skatinti valstybių narių bendradarbiavimą, kad jų išskirtinė kompetencija kultūros politikos srityje būtų vis labiau pagrįsta bendromis vertybėmis ir įtraukta kaip matmuo į socialinių santykių plėtotę. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Žmogaus elgesys socialiniuose santykiuose ir kasdienėje veikloje pagrįstas tam tikrais modeliais, kurie iš anksto suformuoti jo intelekto (4). Tačiau šie modeliai formuojami per švietimą (5), mokymą (6) ir stiprinami su mus supančiu pasauliu sukurtais santykiais. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Todėl svarbu skleisti ir akcentuoti vertybes, kurios sudaro Europos civilizacijos pagrindą, visų pirma jaunimui, pradedant nuo ankstyvos paauglystės, kad suaktyvėtų veidrodiniai neuronai, skatinantys atkartoti veiksmus, pojūčius ir emocijas, kuriuos matome aplinkiniuose (7). |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | Pati kultūros sąvoka (8) yra dinamiška, todėl apima daugybę veiksmų, kurie turi būti plėtojami Europos ir valstybių narių politikos iniciatyvomis pasitelkiant švietimą ir pavyzdžius. Pirmiau išvardytos vertybės, įtvirtintos Sutartyje, neatsiranda savaime. Jos yra socialinio mąstymo ir patirties, užtikrinančių taikų sambūvį ir didėjantį tautų pasitikėjimą, rezultatas ir turi būti įtrauktos į mokymo procesus bei socialinius ryšius, kurie visų pirma skirti naujosioms kartoms, kad jos galėtų priimti etines vertybes ir jomis dalytis. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kultūra turi ne tik savo socialinę ir tapatybės formavimo reikšmę, bet vis dažniau vertinama kaip ekonomikos varomoji jėga ir strateginis elementas, kuris užtikrina turto ir gerovės kūrimą vienam gyventojui ir bendro Europos BVP augimą ir yra svarbus tarptautiniuose santykiuose. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Apskaičiuota, kad kultūros ir kūrybos sektoriai sudaro 4,2 % Europos BVP, o užimtumas juose padidėjo 1,5 % 2016 m. kultūros sektoriuje sukurta absoliuti vertė siekia 89,9 mlrd. EUR pajamų, t. y. 1,8 % daugiau nei 2015 m., o įskaitant su juo susijusius sektorius, gauta daugiau nei 250 mlrd. EUR pajamų ir sukurta per 1,5 mln. darbo vietų (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Dalyvavimas kultūriniame gyvenime yra labai svarbus Europos prisiimtų įsipareigojimų elementas, tačiau dėl 2008 m. Europą užklupusios ekonomikos ir finansų krizės, kuri vėliau persikėlė ir į socialinę bei politikos sritis, šis dalyvavimas sumažėjo visose Europos šalyse, ypač Pietų Europos šalyse (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | 2007 m. Europos kultūros darbotvarkėje (11) ES ir valstybės narės įsipareigojo:






  — | skatinti kultūros įvairovę, |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

skatinti kultūros įvairovę,

| — | saugoti kultūros paveldą, |
| --- | --- |

—

saugoti kultūros paveldą,

| — | pašalinti kliūtis laisvam šio sektoriaus darbuotojų judėjimui, |
| --- | --- |

—

pašalinti kliūtis laisvam šio sektoriaus darbuotojų judėjimui,

| — | remti kultūros ir kūrybos sektoriaus įmonių indėlį. |
| --- | --- |

—

remti kultūros ir kūrybos sektoriaus įmonių indėlį.

| 2.8.1. | ES darbo plane kultūros srityje (2015–2018 m.) nustatyti keturi pagrindiniai Europos bendradarbiavimo kultūros politikos srityje prioritetai:






  — | visiems prieinama ir atvira kultūra, |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

—

visiems prieinama ir atvira kultūra,

| — | kultūros paveldo apsauga ir puoselėjimas, |
| --- | --- |

—

kultūros paveldo apsauga ir puoselėjimas,

| — | parama kultūros ir kūrybos sektoriams naujovėmis pagrįstoje ekonomikoje, |
| --- | --- |

—

parama kultūros ir kūrybos sektoriams naujovėmis pagrįstoje ekonomikoje,

| — | kultūros įvairovės propagavimas. |
| --- | --- |

—

kultūros įvairovės propagavimas.

| 2.9. | Europos Parlamentas priėmė keletą rezoliucijų (12) ir rekomendacijų dėl vienodų galimybių naudotis kultūros paslaugomis, dėl kultūros Sąjungos išorės santykiuose ir judumo bei dėl kultūros ir kūrybos pramonės. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | 2018 m. gegužės 23 d. Europos Sąjungos Taryboje buvo priimtos išvados dėl kultūros paveldo įtraukimo į kitas politikos sritis ir dėl dialogo su pilietinės visuomenės organizacijomis stiprinimo. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK savo ruožtu ne kartą pareiškė nuomonę dėl kultūros ir kūrybos sektorių vertės didinimo ir paramos tarptautinių kultūrinių ryšių strategijai (13) ir dėl kaimo vietovių indėlio į Europos kultūros paveldą (14). |
| --- | --- |

2.11.

3.   Naujos darbotvarkės pasiūlymai

| 3.1. | Komisijos pasiūlytos naujos darbotvarkės svarbiausi aspektai gali būti apibendrinti taip:






  — | dalyvavimo kultūriniame gyvenime, menininkų judumo ir paveldo apsaugos skatinimas ir kultūros ir jos įvairovės potencialo išnaudojimas siekiant socialinės sanglaudos ir gerovės, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

dalyvavimo kultūriniame gyvenime, menininkų judumo ir paveldo apsaugos skatinimas ir kultūros ir jos įvairovės potencialo išnaudojimas siekiant socialinės sanglaudos ir gerovės,

| — | meno ir kultūros propagavimas švietimo srityje, |
| --- | --- |

—

meno ir kultūros propagavimas švietimo srityje,

| — | tarptautinių kultūrinių ryšių stiprinimas, |
| --- | --- |

—

tarptautinių kultūrinių ryšių stiprinimas,

| — | sąsajų su pramonės politika stiprinimas, |
| --- | --- |

—

sąsajų su pramonės politika stiprinimas,

| — | kultūros teikiamų galimybių išnaudojimas siekiant stiprinti Europos tapatybę, |
| --- | --- |

—

kultūros teikiamų galimybių išnaudojimas siekiant stiprinti Europos tapatybę,

| — | aktyvus bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene. |
| --- | --- |

—

aktyvus bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis ir pilietine visuomene.

| 3.2. | Pagrindiniai siūlomi aspektai gali būti apibendrinti taip: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Socialinis aspektas: išnaudoti kultūros ir jos įvairovės potencialą siekiant socialinės sanglaudos ir gerovės. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Ekonominis aspektas: remti kultūrinį kūrybiškumą švietimo naujovių diegimo srityse, taip pat ekonomikos augimą kuriant naujas darbo vietas, plėtoti kultūros pramonę ir ugdyti gebėjimus (15). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Tarptautinių kultūrinių ryšių stiprinimo aspektas: parama kultūrai plėtros šalyse ir Vakarų Balkanų bei Viduržemio jūros regiono šalyse ir Europos plėtros fondo veiksmai AKR (16). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Horizontalusis aspektas: iniciatyvos „Europos kultūros paveldo metai“ ir „Europos kultūros sostinės“, naujas 2019–2022 m. kultūros vertybėms skirtas Europos veiksmų planas, strategijos „Digital4Culture“ plėtojimas, Europos filmų sąrašas internete, skaitmeninės pertvarkos rėmimas. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Strateginis bendradarbiavimas įgyvendinant naują strategiją bus remiamas pagal programą „Kūrybiška Europa“ ir kitas ES programas. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad labai svarbu stiprinti ir plėtoti Sąjungos kultūrinį aspektą, grindžiamą bendromis Sutartyse įtvirtintomis vertybėmis, siekiant stiprinti priklausomybės jausmą kuriant įtraukią, darnią ir konkurencingą visuomenę. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Materialus ir nematerialus Europos kultūros paveldas yra Europos tautas siejantis elementas ir labai stiprus tapatybės saitas, ypač ištikus Europos tapatybės ir solidarumo krizei. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad būtent atsižvelgiant į Europoje tebesitęsiančią politinę, tapatybės ir valdymo krizę, reikėtų sugrąžinti Europos kultūrai su tapatybe susijusių vertybių perteikimo vaidmenį, be kita ko stiprinant Europos mokymo procesą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Šis vertybių integracijos procesas turi būti naujos kultūros darbotvarkės kokybinio šuolio pagrindas ir paskatinti kurti tikrą bendromis vertybėmis grindžiamą Europos kultūros erdvę (17) kartu su Europos mokslinių tyrimų erdve. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Šioje naujoje Europos kultūros erdvėje, nustačius terminus, turėtų būti numatyta: |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | stiprinti Europos politiką ir kultūros priemones, kuriomis remiamos ir skleidžiamos su tapatybe susijusios vertybės, grindžiamos priklausymo bendrai vertybių šeimai jausmu; |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | visapusiškai įgyvendinti kultūros srityje dirbančių asmenų, taip pat judėjimo, įsisteigimo laisves ir laisvę teikti paslaugas visoje Europos teritorijoje; |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | kultūros ekonomika, orientuota į socialiai įtraukias sistemas, kurioje būtų skatinami nauji kultūros paveldo išsaugojimo ir restauravimo modeliai ir plėtojama kūrybos pramonė kuriant naujų formų didelės socialinės vertės įmones. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | skleisti Europos kultūrą tarptautiniuose santykiuose, kad ji taptų kultūros diplomatijos atgaivinimo priemone, švelniųjų galių mechanizmu Europos išorės santykiuose arba ekonominiu daugikliu tarptautinėje prekyboje, o menininkai ir kūrėjai taptų Europos kultūros ambasadoriais, |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | principu „iš apačios į viršų“ grindžiami mechanizmai siekiant suteikti daugiau erdvės visiems dalyviams, kurie tiesiogiai kuria ir puoselėja kultūrą ir suteikia jai formą meno bei kultūros ir kūrybos pramonės srityse. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.6. | EESRK mano, kad reikia spręsti bendras problemas kuriant tikrą kultūros vidaus rinką, skatinant:






  — | menininkų, kultūros įmonių paslaugų judumą, |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

menininkų, kultūros įmonių paslaugų judumą,

| — | meno kūrinių judumą, |
| --- | --- |

—

meno kūrinių judumą,

| — | bendradarbiavimą vykdant tarpvalstybinius projektus, |
| --- | --- |

—

bendradarbiavimą vykdant tarpvalstybinius projektus,

| — | kultūrų dialogą, |
| --- | --- |

—

kultūrų dialogą,

| — | specialius Europos kultūrinio tapatumo stiprinimo veiksmus, |
| --- | --- |

—

specialius Europos kultūrinio tapatumo stiprinimo veiksmus,

| — | didžiulio Europos meno paveldo restauravimo ir išsaugojimo veiksmus skiriant lėšų specialioms MTTP (18) ir tvarumui skirtoms eilutėms, |
| --- | --- |

—

didžiulio Europos meno paveldo restauravimo ir išsaugojimo veiksmus skiriant lėšų specialioms MTTP (18) ir tvarumui skirtoms eilutėms,

| — | didesnę kūrybinę nepriklausomybę, |
| --- | --- |

—

didesnę kūrybinę nepriklausomybę,

| — | humanistinės skaitmeninės kultūros kūrimą siekiant sumažinti internetu skleidžiamų melagingų naujienų ir dezinformacijos algoritmo galią. |
| --- | --- |

—

humanistinės skaitmeninės kultūros kūrimą siekiant sumažinti internetu skleidžiamų melagingų naujienų ir dezinformacijos algoritmo galią.

| 4.7. | EESRK nuomone, labai svarbu pasitelkiant švietimą skatinti suvokimą, visų pirma jaunimo, kad kultūros įvairovė ir daugybė meno formų yra svarbiausi žmogaus raidos ir pagrindinių laisvių užtikrinimo elementai ir kad kultūros procesų sąveika bei geriausi kultūros raiškos pavyzdžiai padeda stiprinti demokratinį pilietiškumą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK pabrėžia, jog būtina, kad nauja Europos kultūros darbotvarkė, kaip naujos bendros ir papildytos strateginės vizijos dalis, būtų integruota ir įtvirtina kitoje Sąjungos daugiametėje finansinėje programoje. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK nuomone, būtina užtikrinti, kad tiems, kuriems skirtos reguliavimo, struktūrinės ir finansinės programos ir priemonės, jos būtų aiškios, skaidrios ir prieinamos socialiniuose tinkluose. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Be to, EESRK mano, kad labai svarbu imtis tiesioginių veiksmų, skirtų tiems, kuriems skirta Europos kultūros politika, siekiant užtikrinti aktyvesnį jų dalyvavimą, kuriam neigiamą poveikį padarė ekonomikos ir finansų krizė, vėliau įsigalėjusi socialinėje srityje. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | EESRK nuomone, pilietiškumo ugdymui skirtos programos „Erasmus“ ir kultūros sklaidai bei turizmo skatinimui skirtos Europos kultūros kortelės sukūrimas, sudarant lengvesnes sąlygas susipažinti su kultūros paveldo stebuklais – rengiant Europos kultūros savaitę ir Europos kultūros naktis – galėtų būti naudingos iniciatyvos, visų pirma jaunosioms kartoms. |
| --- | --- |

4.10.1.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | Parengiant skaitmeninį gidą ir tikruoju laiku atnaujinamą, patogią vartotojui interneto svetainę, prieinamą visomis Sąjungos kalbomis, turi būti užtikrinta galimybę naudotis šiuo metu turimomis Sąjungos priemonėmis. Kaip pavyzdys pateikiamas pirminis jų sąrašas:






  — | VBP II, vystomojo bendradarbiavimo priemonė (19) |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

VBP II, vystomojo bendradarbiavimo priemonė (19)

| — | „Interreg Med Programme“ (20)
  ir „Med Culture Programme“ (2014–2018 m.) (21) |
| --- | --- |

—

„Interreg Med Programme“ (20)
  ir „Med Culture Programme“ (2014–2018 m.) (21)

| — | Europos kaimynystės priemonė, buvusi Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) (22) |
| --- | --- |

—

Europos kaimynystės priemonė, buvusi Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) (22)

| — | PNPP II (2014–2020 m.), Pasirengimo narystei paramos priemonė (23); |
| --- | --- |

—

PNPP II (2014–2020 m.), Pasirengimo narystei paramos priemonė (23);

| — | Tinklas „Natura 2020“ (24) |
| --- | --- |

—

Tinklas „Natura 2020“ (24)

| — | Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai, „Natura 2020“ (25) |
| --- | --- |

—

Veiksmų planas gamtai, žmonėms ir ekonomikai, „Natura 2020“ (25)

| — | LIFE (2014–2020 m.) (26) |
| --- | --- |

—

LIFE (2014–2020 m.) (26)

| — | Struktūriniai fondai (27) |
| --- | --- |

—

Struktūriniai fondai (27)

| — | Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas EMODnet, III etapas (28) |
| --- | --- |

—

Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas EMODnet, III etapas (28)

| — | Sąjungos mėlynasis augimas jūrų, transporto ir turizmo sektoriuose (29) |
| --- | --- |

—

Sąjungos mėlynasis augimas jūrų, transporto ir turizmo sektoriuose (29)

| — | „Leader plus“, kaimo ir kultūros paveldo atnaujinimo programa (30) |
| --- | --- |

—

„Leader plus“, kaimo ir kultūros paveldo atnaujinimo programa (30)

| — | Programa „Europa piliečiams“ (2014–2020 m.), skirta Sąjungos istorijai ir įvairovei (31) |
| --- | --- |

—

Programa „Europa piliečiams“ (2014–2020 m.), skirta Sąjungos istorijai ir įvairovei (31)

| — | Valstybės pagalba kultūros paveldo išsaugojimo srityje (32) |
| --- | --- |

—

Valstybės pagalba kultūros paveldo išsaugojimo srityje (32)

| — | Neteisėta prekyba kultūros vertybėmis (33) |
| --- | --- |

—

Neteisėta prekyba kultūros vertybėmis (33)

| — | „Copernicus“ (anksčiau – GMES) – palydovinė informacija, suteikianti galimybę stebėti kultūros paveldą (34) |
| --- | --- |

—

„Copernicus“ (anksčiau – GMES) – palydovinė informacija, suteikianti galimybę stebėti kultūros paveldą (34)

| — | Patraukliausios Europos turizmo vietovės (angl. EDEN) |
| --- | --- |

—

Patraukliausios Europos turizmo vietovės (angl. EDEN)

| — | Programa COSME, pagal kurią finansuojamos kultūros ir turizmo iniciatyvos (35) |
| --- | --- |

—

Programa COSME, pagal kurią finansuojamos kultūros ir turizmo iniciatyvos (35)

| — | Europos Tarybos ir Europos Komisijos projektas „Europos kultūros keliai“ |
| --- | --- |

—

Europos Tarybos ir Europos Komisijos projektas „Europos kultūros keliai“

| — | Programa „C3 Monitor“ suteikia galimybę stebėti ir palyginti maždaug 170 kultūros ir kūrybos miestų 30 Europos šalių: kultūrinis gyvybingumas (Cultural Vibrancy), kūrybiška ekonomika (Creative Economy), palanki aplinka (Enabling Environment) |
| --- | --- |

—

Programa „C3 Monitor“ suteikia galimybę stebėti ir palyginti maždaug 170 kultūros ir kūrybos miestų 30 Europos šalių: kultūrinis gyvybingumas (Cultural Vibrancy), kūrybiška ekonomika (Creative Economy), palanki aplinka (Enabling Environment)

| — | Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė istorinių pastatų energijos vartojimo efektyvumo srityje |
| --- | --- |

—

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė istorinių pastatų energijos vartojimo efektyvumo srityje

| — | Kultūros paveldas siekiant programos „Horizontas 2020“ darnaus vystymosi |
| --- | --- |

—

Kultūros paveldas siekiant programos „Horizontas 2020“ darnaus vystymosi

| — | Skaitmeninė platforma EUROPEANA, kurioje daugiau kaip 50 milijonų pažangiais moksliniais metodais suskaitmenintų kūrinių: knygų, muzikos, meno kūrinių |
| --- | --- |

—

Skaitmeninė platforma EUROPEANA, kurioje daugiau kaip 50 milijonų pažangiais moksliniais metodais suskaitmenintų kūrinių: knygų, muzikos, meno kūrinių

| — | Europos kino paveldo tyrimų knygos, muzikos ir meno kūriniai skaitmeninė darbotvarkė (36) |
| --- | --- |

—

Europos kino paveldo tyrimų knygos, muzikos ir meno kūriniai skaitmeninė darbotvarkė (36)

| — | Investicijos į kultūros paveldą, kurios įmanomos dėl sanglaudos politikos reglamentų (37) |
| --- | --- |

—

Investicijos į kultūros paveldą, kurios įmanomos dėl sanglaudos politikos reglamentų (37)

| — | „Erasmus+“ (38) |
| --- | --- |

—

„Erasmus+“ (38)

| — | Europos paveldo ženklas, kuris suteikiamas Sąjungoje esančioms vietoms (39) |
| --- | --- |

—

Europos paveldo ženklas, kuris suteikiamas Sąjungoje esančioms vietoms (39)

| — | Programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.): paprogramė MEDIA, skirta audiovizualiniam sektoriui; paprogramė „Kultūra“, skirta kultūros ir kūrybos sektoriams; tarpsektorinė paprogramė, skirta visiems kūrybos ir kultūros sektoriams (40). |
| --- | --- |

—

Programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.): paprogramė MEDIA, skirta audiovizualiniam sektoriui; paprogramė „Kultūra“, skirta kultūros ir kūrybos sektoriams; tarpsektorinė paprogramė, skirta visiems kūrybos ir kultūros sektoriams (40).

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Plačiai paplitę populistiniai ir suverenistiniai judėjimai ir idėjos.

1

(2)  Sekant Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo ir stiprinimo pavyzdžiu.

2

(3)  Žr. Specializuotos restauravimo paslaugos, www.opencare.it.

3

(4)  Nihil est in intellectu quod prius non fuerit in sensu (J. Locke).

4

(5)  Lotyniškai „instruere“ – rengti, kurti.

5

(6)  Įrašyti ženklus ir modelius.

6

(7)  Žr. neurologijos mokslo rezultatus apie veiksmų pamėgdžiojamą ir modelių atkartojimą.

7

(8)  Lotyniškai „colere“ – auginti.

8

(9)  Šaltinis – Eurostatas.

9

(10)  Ataskaita „Cultural access and participation“ http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_399_en.pdf.

10

(11)  OL C 287, 2007 11 29, p. 1.

11

(12)  Žr. _OL C 377 E, 2012 12 7, p. 142, OL C 93, 2016 3 9, p. 95, tekstai, P8_TA (2016) 0486.

12

(13)  OL C 288, 2017 8 31, p. 120.

13

(14)  SOC/738 (OL C 440, 2018 12 6, p. 22).

14

(15)  Visų pirma Tarptautinio moksleivių vertinimo programoje PISA pereinant nuo STEM (gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos) prie STEAM, įtraukiant menus, taip pat ir skaitmeninėje srityje.

15

(16)  Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybės.

16

(17)  V. taip pat žr. Europos Taryba – Kultūros paveldo vertės visuomenei pagrindų konvencija (CETS Nr. 199), 03/18/08, Faro, 2005 m. spalio 27 d.

17

(18)  Žr. 14 išnašą.

18

(19)  Reglamentas (ES) Nr. 233/2014 (OL L 77, 2014 3 15, p. 44).

19

(20)  Interreg Med Programme.

20

(21)  Med Culture Programme.

21

(22)  Reglamentai (ES) Nr. 232/2014 (OL L 77, 2014 3 15, p. 27) ir (ES) Nr. 236/2014 (OL L 77, 2014 3 15, p. 95).

22

(23)  Reglamentas (ES) Nr. 231/2014 (OL L 77, 2014 3 15, p. 11).

23

(24)  Buveinių direktyva 92/43/EEB (OL L 206, 1992 7 22, p. 7) ir Paukščių direktyva 2009/147/EB (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

24

(25)  COM(2017) 198 final.

25

final

(26)  Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

26

(27)  Penki fondai: ERPF, ESF, Sanglaudos fondas, EŽŪFKP, EJRŽF.

27

(28)  Sprendimas (ES) 2017/848 (OL L 125, 2017 5 18, p. 43).

28

(29)  2013 m. liepos 2 d. EP rezoliucija 2012/2297(INI) (OL C 75, 2016 2 26, p. 24).

29

(30)  Reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

30

(31)  Reglamentas (ES) Nr. 390/2014 (OL L 115, 2014 4 17, p. 3).

31

(32)  Reglamentai (ES) Nr. 651/2014 (OL L 187, 2014 6 26, p. 1) ir (ES) 2015/1588 (OL L 248, 2015 9 24, p. 1).

32

(33)  Kova su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis.

33

(34)  Reglamentas (ES) Nr. 377/2014 (OL L 122, 2014 4 24, p. 44).

34

(35)  Reglamentas (ES) Nr. 1287/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 33).

35

(36)  COM(2010) 487 final ir COM(2014) 477 final.

36

final

final

(37)  OL L 347, 2013 12 20.

37

(38)  Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

38

(39)  Sprendimas Nr. 1194/2011/ES (OL L 303, 2011 11 22, p. 1).

39

(40)  Reglamentas (ES) Nr. 1295/2013 (OL L 347, 2013 12 20, p. 221) .

40

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/155 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/155

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Pareiškėjų apsaugos stiprinimas ES lygmeniu“

(COM(2018) 214 final)

ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos

(COM(2018) 218 final)

(2019/C 62/26)

| Pranešėja | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Pranešėja

Franca SALIS-MADINIER

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 5 28
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 5 29
  Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 18 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 538 |
| Plenarinė sesija Nr.
  Balsavimo rezultatai | (taip / ne / susilaikė) 158/77/15 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 5 28

Europos Sąjungos Taryba, 2018 5 29

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 18

Plenarinės sesijos Nr.

538

Plenarinė sesija Nr.

Balsavimo rezultatai

(taip / ne / susilaikė) 158/77/15

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad pranešėjų apsauga, be šios pagrindinės funkcijos, yra svarbi priemonė siekiant padėti įmonėms geriau spręsti neteisėto ir neetiško elgesio problemas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad daugelis įmonių įvedė procedūras, kuriomis siekiama apsaugoti pranešėjus, ir kad dešimt iš 28 valstybių narių jau turi visapusiškas sistemas, kuriose numatyta pranešėjų apsauga. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad direktyvos taikymo sritis turėtų būti vertinama remiantis jos įgyvendinimo vertinimu ir kad ji turėtų būti pakankamai plati siekiant apsaugoti bendrąjį interesą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina Komisiją persvarstyti direktyvos teisinį pagrindą ir į jį įtraukti ir darbuotojų teises, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 153 straipsniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Buvusiems darbuotojams, darbuotojų profesinių sąjungų atstovams ir juridiniams asmenims, kaip apibrėžta 3 straipsnyje, turi būti sudaryta galimybė pateikti pranešimą užtikrinant vienoda apsaugą. Jie turi būti aiškiai minimi šios direktyvos 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK rekomenduoja (13 straipsnis) dviejų pakopų pranešimo teikimo procedūrą, pagal kurią pranešėjas pasirinktinai galėtų pasinaudoti visų pirma vidaus kanalu arba pranešti kompetentingoms institucijoms, o vėliau, prireikus, informuoti pilietinę visuomenę ir (arba) žiniasklaidą teisingumo arba teisinio tikrumo tikslu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja sudaryti galimybę pranešėjams bet kuriuo informavimo apie pažeidimą etapu kreiptis į profesinių sąjungų atstovus, kurie būtų įgalioti jiems atstovauti, patarti ir juos paremti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Šia direktyva turėtų būti aiškiau skatinama derėtis dėl vidaus pranešimų teikimo kanalų, kaip socialinio dialogo su darbuotojų profesinių sąjungų atstovais priemonės, vadovaujantis 2014 m. Europos Tarybos rekomendacija Tarybos rekomendacija ir 2017 m. Europos Parlamento ataskaita. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK rekomenduoja direktyva užtikrinti apsaugą pareiškėjui, kuris pranešimą pateikia anonimiškai, o vėliau atskleidžia savo tapatybę. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK rekomenduoja iš dalies pakeisti 15 straipsnio 5 dalį dėl prima facie įrodymų prievolės. Pakanka, kad pranešimo teikėjas „pateikia įrodymų, kad jis pateikė pranešimą“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK rekomenduoja 15 straipsnio 6 dalyje numatyti žalą atlyginti ne pagal nacionalinę teisę (kintama), o direktyvoje, kaip ir Jungtinės Karalystės teisės aktuose, numatyti visapusišką žalos atlyginimą nenustatant viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK ragina panaikinti nereikalingą 17 straipsnio 2 dalį (sankcijos už šmeižtą arba melagingą įskundimą numatytos nacionalinėje teisėje). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK ragina Komisiją į 19 straipsnį įtraukti aiškią nuostatą dėl draudimo bloginti sąlygas, siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant direktyvą jokiu būdu nebūtų ribojamos pranešėjų teisės, suteiktos prieš priimant direktyvą valstybėse narėse ir tose srityse, kuriose ji taikoma, kai jau galiojančios teisės yra palankesnės. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK rekomenduoja nustatyti privalomą reikalavimą valstybių narių viešiesiems subjektams skelbti periodines ataskaitas. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK ragina Komisiją direktyvoje numatyti Europos ir nacionalinio lygmens informavimo kampanijas, visų pirma skirtas jaunimui, siekiant keisti požiūrį į pranešėjus. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Neteisėta veikla ir piktnaudžiavimas teise gali būti vykdomi bet kurioje privačioje ar valstybinėje organizacijoje. Tai gali pasireikšti labai įvairiomis formomis, pavyzdžiui, korupcija ar sukčiavimu, netinkamais profesiniais veiksmais, mokesčių vengimu ar aplaidumu, ir nesprendžiamos šios problemos gali padaryti didelę žalą viešajam interesui ir piliečių gerovei vienoje ar kelete ES valstybių narių. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Gebėti numatyti, ištaisyti arba panaikinti riziką keliančią situaciją naudinga įmonėms, piliečiams, darbuotojams (mirties ar sužalojimo atvejai, baudžiamasis persekiojimas, finansiniai nuostoliai, žalos reputacijai rizika). Šioje direktyvoje Komisijos siūlomas informavimas apie pažeidimus yra visai visuomenei naudingas siekiant apsaugoti viešąjį interesą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Asmenys, dirbantys organizacijoje arba savo profesinėje veikloje su ja susiję, dažnai pirmieji sužino apie nusižengimus. Taigi asmenys, kurie praneša apie tokius veiksmus (atitinkamoje organizacijoje arba išorės institucijai) arba juos atskleidžia, t. y. pranešėjai, gali atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant šią problemą. Tačiau daugelis nesiryžta pranešti. Tarptautinių tyrimų duomenimis, nutylėjimo priežastys yra: baiminamasi atsakomųjų veiksmų, manymas, kad tai beprasmiška, ir nežinojimas, į ką kreiptis. 85 proc. respondentų, dalyvavusių 2017 m. Komisijos surengtose viešose konsultacijose, mano, kad darbuotojai labai retai arba retai kelia klausimus, susijusius su grėsme ar žala visuomenei, nes baiminasi teisinių ir finansinių pasekmių, tačiau taip pat dėl neigiamo požiūrio į pranešėjus. Kai kuriose šalyse vis dar yra painiavos tarp pranešėjo, išdaviko ar skundiko. Tačiau pranešimas yra drąsus poelgis, priešingai nei skundimas – žemas poelgis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Todėl svarbu užtikrinti veiksmingą pranešėjų apsaugą. Tarptautiniu lygmeniu ir įvairiose valstybėse narėse jau yra priemonių. Europos Taryba, Europos Parlamentas, ES Taryba ir pilietinės organizacijos bei profesinės sąjungos jau ragino priimti ES teisės aktą, kuriuo būtų užtikrinta viešojo intereso labui veikiančių pranešėjų apsauga. Kai kurios ES įmonės įvedė procedūras, kuriomis siekiama apsaugoti pranešėjus. Komisijos pasiūlymas grindžiamas nuostata, kad šiuo metu pranešėjai Europos Sąjungoje nėra tinkamai apsaugoti, esama apsauga valstybėse narėse yra fragmentiška ir įvairiose srityse skiriasi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Todėl Komisija siūlo direktyvą, kuria nustatoma pranešėjų apsauga konkrečiose srityse; ją papildo komunikatas, kuriuo nustatoma ES lygmens politinė sistema, įskaitant priemones, kuriomis remiamos nacionalinės institucijos. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šiuo pasiūlymu siekiama nustatyti bendrų minimalių standartų rinkinį, kuriuo būtų užtikrinama apsauga nuo atsakomųjų veiksmų prieš pranešėjus, pranešančius apie ES teisės pažeidimus šiose srityse: i) viešųjų pirkimų, ii) finansinių paslaugų, iii) pinigų plovimo ir kovos su teroristų finansavimu, iv) produktų saugos, v) transporto saugos, vi) aplinkos apsaugos, vii) branduolinės saugos, viii) maisto ir pašarų saugos, ix) gyvūnų sveikatos ir gerovės, x) visuomenės sveikatos, xi) vartotojų apsaugos, xii) privatumo ir asmens duomenų apsaugos bei tinklų ir informacinių sistemų saugumo. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Jis taip pat taikomas ES konkurencijos taisyklių pažeidimams, įmonių apmokestinimą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimams ir piktnaudžiavimui jais ir pažeidimams, darantiems žalą ES finansiniams interesams. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pasiūlyme nurodoma, jog valstybės narės turės užtikrinti, kad įmonės, kuriose dirba bent 50 darbuotojų (arba kurių metinė apyvarta yra didesnė kaip 10 mln. EUR), ir viešieji subjektai įdiegtų vidaus pranešimų teikimo kanalus ir nustatytų pranešimų priėmimo bei tolesnių veiksmų procedūras. Jos taip pat turės užtikrinti, kad kompetentingos institucijos įdiegtų išorės pranešimų teikimo kanalus. Šiuose kanaluose turi būti garantuojamas pranešimo teikėjo tapatybės ir informacijos konfidencialumas. Mažosios ir labai mažos įmonės atleidžiamos nuo reikalavimo įdiegti vidaus kanalą (išskyrus finansų sritį ar jautrius sektorius). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pasiūlymu draudžiami tiesioginiai ar netiesioginiai atsakomieji veiksmai prieš pranešėjus ir nurodomos priemonės, kurių valstybės narės turės imtis, kad užtikrintų jų apsaugą. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Galiausiai jame nustatytos veiksmingos ir proporcingos atgrasomosios sankcijos, kurios būtinos siekiant neleisti: i) trukdyti teikti pranešimus, imtis atsakomųjų veiksmų, nepagrįstų procesų prieš pranešimų teikėjus ir pažeisti pareigą išsaugoti jų tapatybės konfidencialumą ir ii) teikti apgaulingus arba piktnaudžiaujamo pobūdžio informavimus apie pažeidimus. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Iki šiol tik 10 iš 28 ES valstybių narių jau turi bendrus teisės aktus dėl pranešėjų apsaugos. Europoje šios apsaugos fragmentiškumas ir spragos kenkia viešajam interesui ir gali atgrasyti nuo pranešimų teikimo. Tarpvalstybiniu mastu arba daugiašalėse įmonėse padarytų nusikaltimų atveju pranešėjui – priklausomai nuo jam taikytinos valstybės įstatymų ir teismų praktikos – gali būti suteikiama nevienoda apsauga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina tikslą skatinti atsakingai ir savanoriškai teikti pranešimus siekiant ginti viešąjį interesą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | 2016 m. (1) Komisija pažymėjo, kad Sąjungos teisės vykdymo užtikrinimas išlieka svarbus uždavinys, ir įsipareigojo „siekiant remti bendrąjį interesą sutelkti daugiau dėmesio į vykdymo užtikrinimą“. Siekiamas tikslas – užtikrinti aktyvius, o ne reaktyvius teisės aktus „kaip sisteminį Sąjungos teisės vykdymo užtikrinimo elementą“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pažymi, kad standartų ir tikslų požiūriu pasiūlymas dėl direktyvos dera su ankstesnėmis Europos iniciatyvomis (Europos Tarybos, Parlamento, Komisijos), visų pirma su 2014 m. balandžio 30 d. Europos Tarybos rekomendacija CM/Rec(2014)7 ir iš esmės atitinka tarptautinius standartus. Be to, šis pasiūlymas papildo esamas ES sektorių priemones (finansinių paslaugų, transporto, aplinkos) ir dera su ES politikos sritimis (kovos su korupcija, tvarių finansų, sąžiningesnio apmokestinimo). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Laikantis subsidiarumo principo, materialinė direktyvos taikymo sritis buvo susiaurinta apimant tik ES teisės pažeidimus (neteisėta veikla ir piktnaudžiavimas teise) ir konkrečias sritis, kuriose:






  1. | yra poreikis stiprinti teisės aktų vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- | --- |

3.5.

1.

yra poreikis stiprinti teisės aktų vykdymo užtikrinimą;

| 2. | ypač mažas pranešėjų aktyvumas yra pagrindinis veiksnys; |
| --- | --- |

2.

ypač mažas pranešėjų aktyvumas yra pagrindinis veiksnys;

| 3. | pažeidimai gali sukelti didelę žalą viešajam interesui. |
| --- | --- |

3.

pažeidimai gali sukelti didelę žalą viešajam interesui.

| 3.6. | Vis dėlto EESRK mano, kad reikėtų patikslinti ES ir nacionalinės teisės santykį, dėl kurio gali kilti ginčų ir sunkumų taikant direktyvoje nustatytus principus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK atkreipia dėmesį į teigiamą direktyvos aspektą, kuriuo valstybės raginamos sukurti „plataus masto ir suderintą“ (visapusišką) nacionalinę teisę, grindžiamą Europos Tarybos rekomendacija ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktika. Be to, svarbu užtikrinti sklandų įtvirtintų sistemų veikimą valstybėse narėse, jei jose laikomasi šios direktyvos principų. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Teigiamas žingsnis yra ir nuoroda į palankesnių nuostatų pagal valstybes nares priėmimą. Vis dėlto EESRK mano, kad būtina į direktyvą įtraukti draudimą bloginti sąlygas, nes šia direktyva neturi būti panaikinamos ar sumenkinamos palankesnės nacionalinės nuostatos. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Galiausiai, EESRK rekomenduoja direktyvą įvertinti atsižvelgiant į faktus, kurių gali atsirasti ateityje, ir remiantis direktyvos įgyvendinimo vertinimu. Komitetas teigiamai vertina nuostatą dėl galimybės vėliau išplėsti materialinę direktyvos taikymo sritį atsižvelgiant į jos vertinimą. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK dar kartą pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti šią direktyvą valstybėse narėse siekiant užtikrinti geriau veikiančią demokratiją ir įveikti dabartinius ir būsimus iššūkius, stiprinti teisinės valstybės principus, visuomenės laisves ir vientisumą, nes laisvė sakyti tiesą (arba atvira kalba, graikų kalboje parrhesia) visada buvo laikoma esminiu demokratijos ramsčiu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK pritaria tam, kad būtų sukurta Europos įspėjimo agentūra arba paskirtas Europos ombudsmenas, kuris būtų atsakingas už nacionalinių įspėjimo institucijų koordinavimą ir įspėjimo linijų stebėseną. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK nepriimtina tai, kad nebuvo galimybės dėl pasiūlymo dėl direktyvos surengti konsultacijas su socialiniais partneriais, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsnyje. Komisija negali toliau laikytis šios praktikos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitetas rekomenduoja į direktyvos taikymo sritį įtraukti ir socialinius klausimus, 16 šios direktyvos nuorodų į teisės aktus papildant nuoroda į SESV 153 straipsnį. EESRK pažymi, kad 1 straipsnyje „Materialinė taikymo sritis“ kalbant apie ES teisės pažeidimus, apie kuriuos gali informuoti pranešėjas, neminima darbuotojų apsauga. Į šį pasiūlymą neįtraukta diskriminacija, priekabiavimas, smurtas darbe ir pan. Todėl jis siūlo šiuos klausimus įtraukti į direktyvą. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Taikymas asmenims

| 5.1. | EESRK atkreipia dėmesį į labai plačią subjektinę direktyvos taikymo sritį: ji taikoma visiems privačiojo ar viešojo sektoriaus darbuotojams, informaciją apie pažeidimus sužinojusiems su darbu susijusiomis aplinkybėmis. Darbuotojo sąvoka yra labai plati ir apima bet kurį darbuotoją, kaip jis suprantamas pagal SESV 45 straipsnį, savarankiškai dirbantį darbuotoją, kaip jis suprantamas pagal SESV 49 straipsnį, taip pat savanorį, neatlyginamą stažuotoją, konsultantą, tiekėją, subrangovą, akcininką arba valdybos narį. Ši direktyva turėtų padėti sumažinti riziką, kad gali būti pakenkta įmonės reputacijai. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Buvusiems darbuotojams, darbuotojų profesinių sąjungų atstovams ir juridiniams asmenims pagal 3 straipsnį turi būti sudaryta galimybė pateikti pranešimą užtikrinant vienoda apsaugą. Jie turi būti aiškiai minimi šios direktyvos 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK pažymi, kad ES pareigūnams turi būti užtikrinta galimybė naudotis vienoda apsauga kaip ir valstybių narių darbuotojams. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Informavimo apie pažeidimus procedūros

| 6.1. | EESRK rekomenduoja aktyviai įtraukti darbuotojus ir jų profesinių sąjungų atstovus kuriant ir diegiant vidaus prnešimų kanalus. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EESRK mano, kad laipsniško informavimo apie pažeidimus principas (vidaus kanalais, pranešant kompetentingoms valdžios institucijoms, visuomenei) atitinka atsakingo informavimo apie pažeidimus principą. Tačiau EESRK mano, kad pranešėjas turi turėti vienodas galimybes pasirinkti būdą, t. y. pranešti vidaus kanalu ar kompetentingoms valdžios institucijoms, todėl rekomenduoja dviejų, o ne trijų, pakopų procedūrą siekiant teisingumo arba teisinio tikrumo. Viena vertus, tarptautiniai tyrimai rodo, kad net šalyse, kurioms netaikoma prievolė įdiegti vidaus kanalą (Jungtinė Karalystė, Airija) darbuotojas iš lojalumo visų pirma naudojasi vidaus kanalu, todėl nėra rizikos, kad bus masiškai vengiama vidaus pranešimo kelio. Be to, nustačius reikalavimą naudoti vidaus kanalą sunku numatyti visas reikalingas išimtis. Kita vertus, nacionaliniuose teisės aktuose numatyta tiesiogiai kreiptis į valdžios institucijas (pvz., dėl sunkių nusikaltimų ar pažeidimų). Galiausiai, šis įpareigojimas taikomas tik samdomiesiems darbuotojams, kiti darbuotojai nuo jo atleisti. Taip pažeidžiamas lygybės principas ir kyla teisinis netikrumas. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESRK mano, kad darbo vietoje pranešėjas privalo turėti galimybę kreiptis į profesinių sąjungų atstovus ir būti jų atstovaujamas bet kuriuo pranešimo procedūros etapu. Būdami šalia darbuotojų jie gali atlikti svarbų vaidmenį teikiant konsultacijas ir užtikrinant apsaugą. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESRK rekomenduoja tolesnės veiklos garantijas, kurios taikomos išorės pranešimų teikimui, taikyti ir vidaus pranešimams apie pažeidimus, t. y. patvirtinti apie gautą pranešimą, teikti grįžtamąją informaciją apie veiksmus, kurių imtasi reaguojant į pranešimą. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Tyrimai rodo, kad labiausiai pažeidžiami asmenys arba turintys informacijos, dėl kurios gali kilti pavojus jų gyvybei arba jų šeimoms, yra priversti išsaugoti anonimiškumą. EESRK mano, kad atskleidus anonimiškai pranešimą pateikusio pranešėjo tapatybę, jam turi būti suteikta galimybė pasinaudoti šioje direktyvoje numatyta apsauga. Galiausiai faktas, kad informacija pateikta anonimiškai neturi būti priežastis nesiimti veiksmų. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Pranešėjų apsauga. Prievolė įrodyti ir žalos atlyginimas

| 7.1. | Pagal siūlomą direktyvą, pranešėjas, prieš kurį imamasi atsakomųjų veiksmų, turi pateikti prima facie įrodymų (dvigubas patikrinimas), kad galėtų pasinaudoti prievole įrodyti. Vis dėlto pagal prievolės įrodyti perkėlimo principą (žr. direktyvą dėl diskriminacijos) darbdavys privalo įrodyti, kad atsakomosios priemonės nėra taikomos dėl pranešimo apie pažeidimą pateikimo. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Direktyvoje turėtų būti aiškiai nurodytas žalos atlyginimas atsakomųjų veiksmų atveju (15 straipsnio 6 dalyje) ir nepateikiama nuoroda į nacionalinę teisinę sistemą, kuri, kaip minėjome, įvairiose šalyse skiriasi arba jos nėra. Siekiant užtikrinti veiksmingą pranešėjų apsaugą nuo bet kokių tiesioginių ar netiesioginių sankcijų, būtina direktyvoje numatyti pareigą atlyginti visą žalą nenustatant viršutinės ribos (įskaitant pensijos metus, prarastus po atleidimo iš darbo), kaip numatyta 1998 m. Viešojo intereso atskleidimo įstatyme. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Sankcijos

| 8.1. | EESRK mano, kad direktyvos tikslas palengvinti ir apsaugoti informavimą apie pažeidimus. Todėl reikia panaikinti 17 straipsnio 2 dalį, dėl kurios kyla painiava tarp atsakingo informavimo apie pažeidimus ir šmeižto arba melagingo įskundimo – nusikaltimų, kurie jau numatyti nacionaliniuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

8.1.

9.   Palankesnės nuostatos ir draudimas bloginti sąlygas

| 9.1. | EESRK palankiai vertina direktyvoje numatytą galimybę valstybėms narėms priimti teisės aktus, kurie būtų palankesni pranešėjų teisėms. Vis dėlto juose turėtų būti numatytas aiškus draudimas bloginti sąlygas siekiant išsaugoti kai kuriose valstybėse narėse galiojančius palankesnius teisės aktus arba nuostatas. |
| --- | --- |

9.1.

10.   Ataskaitų teikimas, vertinimas ir peržiūra

| 10.1. | Reikėtų nustatyti privalomą reikalavimą atlikti direktyvos įgyvendinimo vertinimą skelbiant valstybių narių ir viešųjų subjektų metines ataskaitas (anoniminiai duomenys ir statistika), kad būtų galima papildyti 2027 m. numatytą Komisijos ataskaitą ir informuoti visuomenę. |
| --- | --- |

10.1.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 18, 2017 1 19, p. 10

1

---

PRIEDAS

Toliau pateikiami diskusijos metu atmesti pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip 1/4 balsų:

3.11 punktas

Įrašyti naują punktą:

| 3.11. | EESRK rekomenduoja išsamiau spręsti klausimą, kaip užkirsti kelią valstybinėms ir privačioms įmonėms kylančiai ekonomikos vystymosi sulėtėjimo rizikai, susijusiai su neskelbtinos informacijos netinkamu naudojimu arba neteisėtu atskleidimu. Įmonių ir organizacijų reputacija turi būti pakankamai apsaugota kenkėjiško elgesio atveju. |
| --- | --- |

3.11.

Paaiškinimas

Be kokios organizacijos reputacija yra labai svarbi visiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma darbuotojams.

Balsavimo rezultatai

| Už | 84 |
| --- | --- |
| Prieš | 130 |
| Susilaikė | 15 |

Už

84

Prieš

130

Susilaikė

15

4.1 punktas

Išbraukti:

| 4.1. | EESRK nepriimtina tai, kad nebuvo galimybės dėl pasiūlymo dėl direktyvos surengti konsultacijas su socialiniais partneriais, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsnyje. Komisija negali toliau laikytis šios praktikos. |
| --- | --- |

4.1.

Paaiškinimas

Kadangi pasiūlymas nėra grindžiamas SESV 153 straipsniu, konsultuotis su socialiniais partneriais nereikalaujama.

Balsavimo rezultatai

| Už | 79 |
| --- | --- |
| Prieš | 133 |
| Susilaikė | 18 |

Už

79

Prieš

133

Susilaikė

18

4.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 4.2. | Komitetas pripažįsta, kad direktyvos teisinis pagrindas yra pakankamai platus tinkamai pranešėjų apsaugai užtikrinti. Tačiau siekdamas užtikrinti teisinį tikrumą EESRK ragina patikslinti darbuotojų teisėms taikytiną teisinio taikymo sritį.
  rekomenduoja į direktyvos taikymo sritį įtraukti ir socialinius klausimus, 16 šios direktyvos nuorodų į teisės aktus papildant nuoroda į SESV 153 straipsnį. EESRK pažymi, kad 1 straipsnyje „Materialinė taikymo sritis“ kalbant apie ES teisės pažeidimus, apie kuriuos gali informuoti pranešėjas, neminima darbuotojų apsauga. Į šį pasiūlymą neįtraukta diskriminacija, priekabiavimas, smurtas darbe ir pan. Todėl jis siūlo šiuos klausimus įtraukti į direktyvą. |
| --- | --- |

4.2.

Paaiškinimas

Kadangi esama skirtingų nuomonių dėl šios direktyvos teisinio pagrindo, Komisija turi patikslinti su darbuotojų teisėmis susijusius klausimus (SESV 153 straipsnis).

Balsavimo rezultatai

| Už | 82 |
| --- | --- |
| Prieš | 139 |
| Susilaikė | 14 |

Už

82

Prieš

139

Susilaikė

14

6.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 6.2. | EESRK mano, kad laipsniško informavimo apie pažeidimus principas (vidaus kanalais, pranešant kompetentingoms valdžios institucijoms, visuomenei) atitinka atsakingo informavimo apie pažeidimus principą, visų pirma siekiant greitai ir veiksmingai nustatyti ir sustabdyti pažeidimus vietoje, tokiu būdu mažinant vidaus ir išorės riziką. Tačiau EESRK mano, kad pranešėjas turi turėti vienodas galimybes pasirinkti būdą, t. y. pranešti vidaus kanalu ar kompetentingoms valdžios institucijoms, todėl rekomenduoja dviejų, o ne trijų, pakopų procedūrą siekiant teisingumo arba teisinio tikrumo. Viena vertus, tarptautiniai tyrimai rodo, kad net šalyse, kurioms netaikoma prievolė įdiegti vidaus kanalą (Jungtinė Karalystė, Airija) darbuotojas iš lojalumo visų pirma naudojasi vidaus kanalu, todėl nėra rizikos, kad bus masiškai vengiama vidaus pranešimo kelio. Be to, nustačius reikalavimą naudoti vidaus kanalą sunku numatyti visas reikalingas išimtis. Kita vertus, nacionaliniuose teisės aktuose numatyta tiesiogiai kreiptis į valdžios institucijas (pvz., dėl sunkių nusikaltimų ar pažeidimų). Galiausiai, šis įpareigojimas taikomas tik samdomiesiems darbuotojams, kiti darbuotojai nuo jo atleisti. Taip pažeidžiamas lygybės principas ir kyla teisinis netikrumas. |
| --- | --- |

6.2.

Paaiškinimas

Svarbu, kad bendrovė turėtų galimybę pirmiausia klausimą išspręsti viduje prieš pranešėjui informuojant visuomenę. Dviejų pakopų pranešimo teikimo procedūra sudaromos palankesnės sąlygos greitai ir veiksmingai nustatyti ir sustabdyti pažeidimus vietoje.

Balsavimo rezultatai

| Už | 78 |
| --- | --- |
| Prieš | 145 |
| Susilaikė | 11 |

Už

78

Prieš

145

Susilaikė

11

7.2 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 7.2. | Direktyvoje turėtų būti aiškiai nurodytas žalos atlyginimas atsakomųjų veiksmų atveju (15 straipsnio 6 dalyje) ir nepateikiama nuoroda į nacionalinę teisinę sistemą, kuri, kaip minėjome, įvairiose šalyse skiriasi arba jos nėra. Siekiant užtikrinti veiksmingą pranešėjų apsaugą nuo bet kokių tiesioginių ar netiesioginių sankcijų, būtina turėtų būti vykdoma atidi direktyvos įgyvendinimo stebėsena ir įvertintas nacionalinių sistemų veiksmingumas.
  numatyti pareigą atlyginti visą žalą nenustatant viršutinės ribos (įskaitant pensijos metus, prarastus po atleidimo iš darbo), kaip numatyta 1998 m. Viešojo intereso atskleidimo įstatyme. |
| --- | --- |

7.2.

Paaiškinimas

Svarbu, kad nacionalinėmis sistemomis pagrįstos sankcijų ir atlyginimo sistemos pasiektų šios direktyvos tikslus dėl pranešėjų apsaugos, kartu laikantis nacionalinių teisės sistemų principus. Tai yra vienas iš svarbiausių klausimų, kurio stebėsena turi būti vykdoma įgyvendinant direktyvą.

Balsavimo rezultatai

| Už | 82 |
| --- | --- |
| Prieš | 144 |
| Susilaikė | 10 |

Už

82

Prieš

144

Susilaikė

10

8.1 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 8.1. | EESRK mano, kad direktyvos tikslas palengvinti ir apsaugoti informavimą apie pažeidimus. Todėl reikia patikslinti
  panaikinti 17 straipsnio 2 dalį, dėl kurios kyla
  gali kilti painiavos tarp atsakingo informavimo apie pažeidimus ir šmeižto arba melagingo įskundimo – nusikaltimų, kurie jau numatyti nacionaliniuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

8.1.

Paaiškinimas

Nors būtina spręsti su neteisingu, klaidinančiu ir nepagrįstu atskleidimu susijusias pasekmes taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas, tačiau šių sankcijų taikymo sritis valstybėse narėse turėtų būti tinkamai paaiškinta.

Balsavimo rezultatai

| Už | 87 |
| --- | --- |
| Prieš | 147 |
| Susilaikė | 6 |

Už

87

Prieš

147

Susilaikė

6

1.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.4. | EESRK ragina Komisiją persvarstyti
  pripažįsta, kad direktyvos teisinį
  is pagrindą
  as yra pakankamai platus tinkamai pranešėjų apsaugai užtikrinti ir į jį įtraukti ir darbuotojų teises vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 153 straipsniu.
  Tačiau, siekiant teisinio tikrumo, EESRK ragina patikslinti darbuotojų teisėms taikomą teisinę taikymo sritį. |
| --- | --- |

1.4.

Paaiškinimas

EK nustatyti straipsniai kaip teisinis pagrindas gali visiškai garantuoti geresnį Sąjungos teisės vykdymo užtikrinimą nustatant naujas nuostatas dėl pranešėjų apsaugos, kad būtų sustiprintas tinkamas bendrosios rinkos veikimas ir teisingas Sąjungos politikos įgyvendinimas, kartu užtikrinant nuoseklius aukštus pranešėjų apsaugos standartus sektorinėse Sąjungos priemonėse, kuriose jau galioja susijusios taisyklės. Tačiau, siekiant išvengti painiavos dėl teisinio pagrindo, susijusio su darbuotojų teisėmis, būtinas tam tikras patikslinimas.

Balsavimo rezultatai

| Už | 84 |
| --- | --- |
| Prieš | 133 |
| Susilaikė | 6 |

Už

84

Prieš

133

Susilaikė

6

1.4 punktas

Po dabartinio 1.4 punkto įrašyti naują punktą:

EESRK yra įsitikinęs, kad pranešėjų apsaugos teisinė sistema turėtų būti sukurta taip, kad būtų galima atskirti informaciją, kuri turi būti atskleista tik įmonės viduje, ir informaciją, kuri turi būti atskleista institucijoms arba net visuomenei. Tai ypač svarbu, kai kalbama apie komercines paslaptis.

Paaiškinimas

Pasiūlyme turi būti aiškiai pasakyta, kad pranešėjai turi informaciją, susijusią su komercinėmis paslaptimis, visuomet atskleisti įmonės viduje, nes paviešinus šią informaciją įmonei gali būti padaryta nepataisoma žala.

Balsavimo rezultatai

| Už | 89 |
| --- | --- |
| Prieš | 149 |
| Susilaikė | 7 |

Už

89

Prieš

149

Susilaikė

7

1.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.6. | EESRK rekomenduoja (13 straipsnis) dviejų pakopų pranešimo teikimo procedūrą, pagal kurią pranešėjas pasirinktinai galėtų pasinaudoti visų pirma vidaus kanalu, kad būtų galima greitai ir veiksmingai nustatyti ir sustabdyti pažeidimus,
  arba pranešti kompetentingoms institucijoms, o vėliau, prireikus, pranešti kompetentingoms institucijoms ir, jei tinkama, informuoti pilietinę visuomenę ir (arba) žiniasklaidą teisingumo arba teisinio tikrumo tikslu. |
| --- | --- |

1.6.

Paaiškinimas

Svarbu, kad bendrovė turėtų galimybę pirmiausia klausimą išspręsti viduje prieš pranešėjui informuojant visuomenę. Dviejų pakopų pranešimo teikimo procedūra sudaromos palankesnės sąlygos greitai ir veiksmingai nustatyti ir sustabdyti pažeidimus vietoje.

Balsavimo rezultatai

| Už | 89 |
| --- | --- |
| Prieš | 144 |
| Susilaikė | 8 |

Už

89

Prieš

144

Susilaikė

8

1.10 punktas

Išbraukti:

| 1.10 | EESRK rekomenduoja iš dalies pakeisti 15 straipsnio 5 dalį dėl prima facie įrodymų prievolės. Pakanka, kad pranešimo teikėjas „pateikia įrodymų, kad jis pateikė pranešimą“. |
| --- | --- |

1.10

Paaiškinimas

Ši rekomendacija nėra grindžiama nuomonės projekto tekstu (7.1 punktas). Nors būtų galima ginčytis, įrodymo prievolės perkėlimo principas tekste nurodytas neutraliai.

Balsavimo rezultatai

| Už | 93 |
| --- | --- |
| Prieš | 148 |
| Susilaikė | 7 |

Už

93

Prieš

148

Susilaikė

7

1.11 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.11. | Siekiant veiksmingai apsaugoti pranešėjus nuo bet kokių tiesioginių ar netiesioginių sankcijų, turėtų būti vykdoma atidi direktyvos įgyvendinimo stebėsena ir įvertintas nacionalinių sistemų veiksmingumas.
  EESRK rekomenduoja 15 straipsnio 6 dalyje numatyti žalą atlyginti ne pagal nacionalinę teisę (kintama), o direktyvoje, kaip ir Jungtinės Karalystės teisės aktuose, numatyti visapusišką žalos atlyginimą nenustatant viršutinės ribos. |
| --- | --- |

1.11.

Paaiškinimas

Svarbu, kad nacionalinėmis sistemomis pagrįstos sankcijų ir atlyginimo sistemos pasiektų šios direktyvos tikslus dėl pranešėjų apsaugos, kartu laikantis nacionalinių teisės sistemų principus. Tai yra vienas iš svarbiausių klausimų, kurio stebėsena turi būti vykdoma įgyvendinant direktyvą.

Balsavimo rezultatai

| Už | 95 |
| --- | --- |
| Prieš | 143 |
| Susilaikė | 9 |

Už

95

Prieš

143

Susilaikė

9

1.12 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| 1.12. | EESRK ragina panaikinti nereikalingą
  patikslinti 17 straipsnio 2 dalį, nes dėl jo nuostatų atsakingas informavimas apie pažeidimus gali būti painiojamas su
  (sankcijos už šmeižtą
  u arba melagingą
  u įskundimą
  u
  numatytos nacionalinėje teisėje). |
| --- | --- |

1.12.

Paaiškinimas

Žr. 8.1 punktą.

Balsavimo rezultatai

| Už | 96 |
| --- | --- |
| Prieš | 147 |
| Susilaikė | 7 |

Už

96

Prieš

147

Susilaikė

7

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/165 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/165

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+)

(COM(2018) 382 final – 2018/0206 (COD))

(2019/C 62/27)

| Pranešėjas | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Cinzia DEL RIO |

Pranešėjas

Krzysztof BALON

Bendrapranešėjė

Cinzia DEL RIO

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 46 straipsnio d punktas, 149 straipsnis, 153 straipsnio 2 dalies a punktas, 164 straipsnis, 168 straipsnio 5 dalis, 175 straipsnio 3 dalis ir 349 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 183/2/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 19

Teisinis pagrindas

SESV 46 straipsnio d punktas, 149 straipsnis, 153 straipsnio 2 dalies a punktas, 164 straipsnis, 168 straipsnio 5 dalis, 175 straipsnio 3 dalis ir 349 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

183/2/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), kuriuo siekiama pagerinti ES priemonių suderinamumą ir sąveiką sujungiant kai kuriuos ES fondus ir supaprastinant kai kurias procedūras. Atkreipdamas dėmesį į kai kuriuos itin svarbius šio pasiūlymo aspektus, EESRK ragina skubiai priimti atsakingą ir suderintą sprendimą dėl šio pasiūlymo prieš kitąmet įvyksiančius Europos Parlamento rinkimus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europai reikia gerai suderinti ekonominę, investicijų ir socialinę politiką, kad ji galėtų išlikti konkurencinga pasaulio ekonomikoje ir užtikrinti kokybišką užimtumą, kokybišką švietimą ir mokymą, kuris turėtų būti visuotinai teikiamas ir prieinamas, taip pat vienodas galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, socialinę įtrauktį ir aktyvų dalyvavimą visuomenės gyvenime. Reikia tokio ES biudžeto, kuris leistų atremti didžiuosius iššūkius, kaip antai jaunimo nedarbas, įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktis, ilgalaikis nedarbas, sparčiai kintanti darbo rinka ir naujų formų darbo poveikis žmonėms, iššūkiai, dėl kurių atsiranda nauja marginalizuotų grupių socialinė atskirtis, o skurdo lygis kai kuriose šalyse išlieka aukštas. Be to, visiškai naujiems su skaitmeninimu susijusiems iššūkiams reikia inovatyvių ES finansavimo strategijų (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK labai kritiškai vertina šį pasiūlymą, nes jame numatyta sumažinti ES sanglaudos politikai skiriamas lėšas. Konkrečiai kalbant apie ESF+, lėšas realiąja išraiška numatyta sumažinti 6 % Be to, EESRK nesutinka, kad būtų panaikinta mažiausia sanglaudos politikos finansavimo iš ESF+ dalis (kuri šiuo metu yra 23,1 %). Turėdamas omenyje tai, kad ESF+ yra pagrindinė finansavimo priemonė, skirta Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, EESRK ragina 30 % visų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikai skiriamų išteklių skirti ESF+, o 30 % ESF+ išteklių skirti socialinės įtraukties priemonėms. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sprendimas sujungti įvairius fondus ir programas į naująją ESF+ struktūrą turėtų būti rūpestingai įgyvendinamas, atsižvelgiant į bet kokią galimybę padidinti jų veiksmingumą ir rezultatyvumą, palyginti su atskiromis įgyvendinimo sistemomis. EESRK ragina Komisiją labiau supaprastinti vadovaujančiosioms institucijoms ir paramos gavėjams taikomas ESF+ taisykles, kartu užtikrinant, kad projektai atitiktų ES vertybes. Su aktyvia įtrauktimi susijusi reikiama sąlyga, kad pretenduodamos į ESG+ finansavimą valstybės narės privalo turėti nacionalines kovos su skurdu ir socialine atskirtimi strategijas, kitą daugiametės finansinės programos (DFP) finansavimo laikotarpį turėtų būti ir toliau taikoma visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ESF+ turėtų būti naudojamasi laikantis ES pagrindinių teisių chartijos, JT vaiko teisių konvencijos (JT VTK) ir JT neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK) nuostatų. Europos partnerystės elgesio kodekso taisyklių laikymasis turi būti laikomas reikiama sąlyga, partnerystės sutartys ir veiksmų programos turėtų būti peržiūrimos, o tuo atveju, jei jomis nevykdomi visi Europos partnerystės elgesio kodekso įpareigojimai, turėtų būti taikomos sankcijos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Europos Sąjunga turėtų visapusiškai pasinaudoti vietos, nacionaliniu ir Europos lygmenimis veikiančių socialinių partnerių ir kitų pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) patirtimi ir gebėjimais, įtraukdama juos – kartu su paslaugų naudotojais ir atsižvelgiant į skirtingus jų vaidmenis – į ES finansavimo programavimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo procesus. Socialiniai partneriai ir kitos PVO yra svarbūs Europos demokratinio projekto dalyviai. Tai reiškia, kad valdžios institucijos turėtų sudaryti jiems palankesnes sąlygas gauti turimų ESF+ išteklių. EESRK pritaria ESF+ komiteto sudėties peržiūrai, kaip nustatyta Reglamento 40 straipsnio 2 dalyje, vadovaujantis Bendrųjų nuostatų reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punktu ir laikantis Europos partnerystės elgesio kodekso principų. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pakankama turimų išteklių dalis turėtų būti skirta nedidelių vietos organizacijų iniciatyva vykdomiems projektams, taip pat paramos perskirstymo veiksmams, siekiant remti vietos lygmeniu veikiančių organizacijų veiklą. Nepiniginiams įnašams turėtų būti taikomos tokios pat sąlygos kaip ir finansiniams įnašams. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Paprastai visų valstybių narių veiksmų programos turėtų pasižymėti tarptautiškumu (arba vykdoma tarpvalstybine veikla). Tai būtina norint puoselėti skirtingų valstybių narių piliečių europinės tapatybės jausmą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad svarbu nustatyti aukšto lygio finansavimą Europos ir jos gyventojų ateičiai svarbiose veiklos srityse. Prie šių sričių būtų galima priskirti: kokybišką jaunimo užimtumą, lyčių lygybės iniciatyvas, pažeidžiamų grupių įtrauktį ir užimtumą, mokymąsi visą gyvenimą ir įgūdžių tobulinimą sparčiai kintančios skaitmeninės darbo rinkos sąlygomis, visuotinės svarbos viešųjų paslaugų stiprinimą, taip pat viešojo administravimo institucijų, socialinių partnerių (taikant tikslingą socialinio dialogo stiprinimo ir bendros veiklos vykdymo metodą) ir kitų PVO gebėjimų stiprinimą, įskaitant jų dalyvavimą fondo valdymo procesuose siekiant užtikrinti geresnį valdymą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Atsižvelgdamas į tai, jog socialinei ekonomikai tenka vis svarbesnis vaidmuo stiprinant socialinį ES aspektą, EESRK taip pat mano, kad parama socialinės ekonomikos veiklai turėtų tapti atskiru konkrečiu ESF+ tikslu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti naujus lėšų paskirstymo rodiklius. Vis dėlto dabartinė sistema tebėra daugiausia grindžiama bendruoju vidaus produktu (BVP). Be to, EESRK mano, kad reikia pagerinti ESF+ ir įgyvendinant Europos semestrą pateiktų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų sąsają. EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad gali būti taikomos griežtos sąlygos. Todėl jis pabrėžia, kad dėl šios sąsajos turėtų susitarti nacionalinės ir ES valdžios institucijos, visapusiškai ir aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams ir kitoms PVO. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Socialiniai partneriai ir kitos PVO stebėsenos komitetuose turėtų būti laikomi lygiateisiais suinteresuotaisiais subjektais, turinčiais balsavimo teises ir galimybę vykdyti konkrečias priežiūros funkcijas. Atliekant stebėseną taip pat reikėtų vertinti socialinės įtraukties priemonių taikymo pažangą, užuot tik taikius kiekybinių rodiklių rinkinį. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad ESF+ ir toliau priklausytų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikos taikymo sričiai. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK nepritaria pasiūlymui sumažinti ESF+ Europos bendro finansavimo normą. Bet kuriuo atveju, toks sumažinimas neturėtų būti taikomas projektų vykdytojams. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Įvadas. Komisijos pasiūlymai dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir dabartinė socialinė padėtis Europos Sąjungoje

| 2.1. | 2018 m. gegužės 2 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą dėl savo pasiūlymų dėl 2021–2027 m. DFP, vėliau, atitinkamai 2018 m. gegužės 29–31 d. ir birželio 1 d., buvo paskelbti reglamentai dėl DFP ir „Europos socialinio fondo +“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaip prašė Europos Parlamentas, siekiant stabilizuoti naujų veiksmų finansavimą ir spręsti naująsias vidaus problemas, ES biudžetas turėtų būti padidintas iki 1,3 % BVP (pasiūlyme siūloma padidinti iki 1,08 %), o nuosavų išteklių sistemą reikėtų pertvarkyti. Tik padidinus biudžetą ES galės (net ir po „Brexit’o“) laikytis įsipareigojimo įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir Europos socialinių teisių ramstį, pagal kurį Europos lygmeniu nustatomi naujos socialinės ir darbo politikos tikslai ir principai, skatinti kurti kokybiškas darbo vietas ir suteikti lygių galimybių, užtikrinti kokybišką švietimą ir mokymą, kuris turėtų būti visuotinai teikiamas ir prieinamas visiems, kad būtų galima reaguoti į staigius darbo rinkos pokyčius ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, taip pat didesnę socialinę įtrauktį ir apsaugą, kad visi asmenys galėtų aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europa pasaulio ekonomikoje turi išlikti konkurencinga ir užtikrinti aukštus užimtumo ir socialinius standartus. EESRK ragina skubiai priimti atsakingą ir suderintą sprendimą dėl DFP ir pasiūlymo dėl ESF+ prieš įvykstant Europos Parlamento rinkimams. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sąjunga šiuo metu susiduria su naujomis problemomis, kurių atsiranda dėl būtinybės įveikti ilgą ekonomikos ir socialinės krizės laikotarpį, ir turi spręsti klausimus, susijusius su sparčiai kintančios darbo rinkos ir susijusių naujų darbo formų poveikiu, tinkamo lygio įgūdžių stoka, nedideliu darbo jėgos judumu, visų galimybių vykdant aktyvią darbo rinkos politiką neišnaudojimu, švietimo ir mokymo sistemų neefektyvumu, taip pat „nauja“ marginalizuotų grupių, įskaitant romus ir migrantus, socialine atskirtimi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jaunimo nedarbo lygis ES vis dar tebėra didelis. Tokią padėtį dar labiau pablogina tai, kad vis dažniau naudojamos nestandartinės darbo sutartys, kurios ypač dažnai sudaromos su jaunimu, o nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET) skaičius toliau išlieka aukštas. Kelete EESRK nuomonių buvo pabrėžta, kad įgūdžių pasiūla neatitinka darbdavių poreikių. Todėl šiandienos uždavinys – didinti kokybišką užimtumą, o jaunimo užimtumui skirti prioritetą. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse kritinę ribą ima siekti kitų grupių, pavyzdžiui, moterų, pagyvenusių žmonių ir migrantų, nedarbo problema, todėl jai reikia konkrečių sprendimų. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Darbo vietoms didelį poveikį daro naujų technologijų diegimas, skaitmeninimas ir dirbtinis intelektas: kokybiškas pagrindinis ugdymas, aukštus standartus atitinkantis ir veiksmingas mokymas, mokymasis visą gyvenimą, kvalifikacijos kėlimas bei perkvalifikavimas ir kintančių ES ekonomikos poreikių tenkinimas pasinaudojant tiksliniais įgūdžiais ir gebėjimais bus būtinos priemonės, padėsiančios ateityje kuo geriau išnaudoti darbo galimybes ir skatinti verslo konkurencingumą (2). Be tokių priemonių, taip pat reikia gerai suderinti ekonominę, investicijų ir socialinę politiką, skirtą integraciniam ir tvariam inovacijomis grindžiamam augimui skatinti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kitas itin svarbus aspektas yra piliečių skurdo lygis: 118 mln. ES piliečių (arba 23,7 % visų ES gyventojų) vis dar skursta ir yra socialiai atskirti arba jiems gresia skurdas ir socialinė atskirtis (3). Dirbančiųjų skurdas kai kuriose šalyse taip pat išlieka didelis, kartu labai didėja nepakankamas užimtumas (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Pagrindiniai siūlomo reglamento dėl „Europos socialinio fondo +“ aspektai

| 3.1. | Siekiant padidinti papildomų ES priemonių suderinamumą ir sąveiką, padidinti lankstumą, sudaryti fondams sąlygas geriau atsižvelgti į problemas ir supaprastinti fondų programavimą ir valdymą, steigiant naująjį „Europos socialinį fondą +“ (ESF+) sujungiami toliau išvardyti fondai ir 2014–2020 m. DFP programos:






  — | Europos socialinis fondas (ESF) ir Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI), |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Europos socialinis fondas (ESF) ir Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI),

| — | Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF), |
| --- | --- |

—

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF),

| — | Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) ir |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) ir

| — | Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (Sveikatos programa). |
| --- | --- |

—

Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (Sveikatos programa).

| 3.2. | Bendras 2021–2027 m. ESF+ skirtas biudžetas yra maždaug 101 mlrd. EUR (dabartinėmis kainomis), iš kurių 100 mlrd. EUR bus skirta ESF+ veiklos krypčiai, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas (buvusiems ESF ir EPLSAF). Finansinis paketas ESF+ veiklos kryptims, kurioms taikomas tiesioginis valdymas, bus 1 174 mln. EUR dabartinėmis kainomis, iš kurių 761 mln. EUR bus skirta užimtumui ir socialinėms inovacijoms, o 413 mln. EUR – sveikatai. ESF+ taip pat apima JUI, todėl 10 % finansinių asignavimų bus skirta 15–29 metų amžiaus jaunimui. Ne mažiau kaip 25 % nacionalinių ESF+ išteklių bus skirta socialinei įtraukčiai skatinti ir kovai su skurdu. Be to, valstybės narės bent 2 % savo ESF+ išteklių turės skirti priemonėms, skirtoms labiausiai skurstantiems asmenims. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Siekiant supaprastinti ESF+ veiklos įgyvendinimą, sumažinti paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą ir pagrindinį dėmesį skirti pasiektiems rezultatams, į Bendrųjų nuostatų reglamentą (BNR) įtraukta keletas nuostatų. ESF+ reglamente taip pat numatytos priemonės materialiniam nepritekliui mažinti, siekiant atsižvelgti į suinteresuotųjų subjektų pageidavimą šios rūšies pagalbai taikyti paprastesnius reikalavimus ir supaprastinti duomenų rinkimo, stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Bendrosios pastabos dėl siūlomo reglamento

| 4.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl ESF+, visų pirma turėdamas omenyje šiuos aspektus:






  — | fondo derinimą su Europos socialinių teisių ramsčiu, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

fondo derinimą su Europos socialinių teisių ramsčiu,

| — | fondo gaires dėl kokybiškų rezultatų, taikant patobulintus rodiklius, |
| --- | --- |

—

fondo gaires dėl kokybiškų rezultatų, taikant patobulintus rodiklius,

| — | būtinybės supaprastinti ir padidinti lankstumą pripažinimą, |
| --- | --- |

—

būtinybės supaprastinti ir padidinti lankstumą pripažinimą,

| — | dėmesio sutelkimą į tris politikos sritis: užimtumą, švietimą ir socialinę įtrauktį, |
| --- | --- |

—

dėmesio sutelkimą į tris politikos sritis: užimtumą, švietimą ir socialinę įtrauktį,

| — | nustatytą novatoriškų veiksmų prioritetą, siekiant remti socialines inovacijas ir socialinį eksperimentavimą, kurie stiprina partnerystėmis grindžiamą principo „iš apačios į viršų“ taikymą, |
| --- | --- |

—

nustatytą novatoriškų veiksmų prioritetą, siekiant remti socialines inovacijas ir socialinį eksperimentavimą, kurie stiprina partnerystėmis grindžiamą principo „iš apačios į viršų“ taikymą,

| — | fondo nuoseklumą ir suderinamumą su kitomis finansavimo programomis, pavyzdžiui, „Erasmus“ (5) ir Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) pagal DFP Investavimo į žmones politikos skyriaus nuostatas, |
| --- | --- |

—

fondo nuoseklumą ir suderinamumą su kitomis finansavimo programomis, pavyzdžiui, „Erasmus“ (5) ir Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) pagal DFP Investavimo į žmones politikos skyriaus nuostatas,

| — | tai, kad steigiant šį fondą pavieniai fondai ir programos sujungiami į vieną struktūrą, siekiant geriau kovoti su skurdu, socialine atskirtimi, nedarbu ir nepakankamu užimtumu Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

—

tai, kad steigiant šį fondą pavieniai fondai ir programos sujungiami į vieną struktūrą, siekiant geriau kovoti su skurdu, socialine atskirtimi, nedarbu ir nepakankamu užimtumu Europos Sąjungoje.

| 4.2. | EESRK neigiamai vertina faktą, kad siūlomas bendras kitos DFP dydis yra apie 1,1 trln. EUR, t. y. realiąja išraiška mažesnis už dabartinės DFP lygį. Be to, EESRK labai kritiškai vertina pasiūlymą sumažinti ES sanglaudos politikai skiriamas lėšas; pagal 2021–2027 m. DFP jos sumažinamos apie 7 %. Konkrečiai kalbant apie ESF+, pasiūlyme nurodoma, kad sanglaudos politikai skiriama 27 % visų asignavimų. Realiąja išraiška tai reiškia, kad ESF+ lėšos bus sumažintos 6 %. Be to, EESRK nesutinka, kad būtų panaikinta mažiausia sanglaudos politikos finansavimo iš ESF+ dalis (kuri šiuo metu yra 23,1 %). Turėdamas omenyje tai, kad ESF+ yra pagrindinė finansavimo priemonė, skirta Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, EESRK taip pat ragina 30 % ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikai skirtų išteklių skirti ESF+ ir rekomenduoja 30 % ESF+ išteklių skirti socialinės įtraukties priemonėms. EESRK nepritaria pasiūlymui sumažinti ESF+ Europos bendro finansavimo normą. Bet kuriuo atveju, toks sumažinimas neturėtų būti taikomas projektų vykdytojams. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šiomis aplinkybėmis EESRK ryžtingai pakartoja, kad ES ir nacionaliniu lygmenimis skiriant lėšų būtina:






  — | spręsti gyvenimo kokybės bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros problemas, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

spręsti gyvenimo kokybės bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros problemas,

| — | investuoti į įtraukų, kokybišką švietimą ir mokymą, kuris turėtų būti prieinamas ir įperkamas visiems ir orientuotas į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius, |
| --- | --- |

—

investuoti į įtraukų, kokybišką švietimą ir mokymą, kuris turėtų būti prieinamas ir įperkamas visiems ir orientuotas į dabartinius ir būsimus darbo rinkos poreikius,

| — | mažinti nedarbą ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį, visų pirma ilgalaikį ir jaunimo nedarbą, taip pat nepakankamą užimtumą, ir gerinti mokymą ir tinkamas darbo sąlygas, įtraukiant darbuotojus, kurių darbo santykiai yra naujo pobūdžio (netipiniai), o kartais ir neteisėti, |
| --- | --- |

—

mažinti nedarbą ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį, visų pirma ilgalaikį ir jaunimo nedarbą, taip pat nepakankamą užimtumą, ir gerinti mokymą ir tinkamas darbo sąlygas, įtraukiant darbuotojus, kurių darbo santykiai yra naujo pobūdžio (netipiniai), o kartais ir neteisėti,

| — | spręsti demografines problemas ir visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią socialinę apsaugą per visą gyvenimo ciklą, |
| --- | --- |

—

spręsti demografines problemas ir visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią socialinę apsaugą per visą gyvenimo ciklą,

| — | skatinti neįgalių žmonių įtrauktį ir užtikrinti jiems prieinamumą, |
| --- | --- |

—

skatinti neįgalių žmonių įtrauktį ir užtikrinti jiems prieinamumą,

| — | kurti, išbandyti, įvertinti ir plačiau diegti inovatyvius sprendimus ir stiprinti principą „iš apačios į viršų“ bei partnerystėmis paremtą socialinį eksperimentavimą, įtraukiant valdžios institucijas, privatųjį sektorių, socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas, |
| --- | --- |

—

kurti, išbandyti, įvertinti ir plačiau diegti inovatyvius sprendimus ir stiprinti principą „iš apačios į viršų“ bei partnerystėmis paremtą socialinį eksperimentavimą, įtraukiant valdžios institucijas, privatųjį sektorių, socialinius partnerius ir kitas pilietinės visuomenės organizacijas,

| — | skatinti lygias galimybes ir kovoti su visomis diskriminacijos formomis, |
| --- | --- |

—

skatinti lygias galimybes ir kovoti su visomis diskriminacijos formomis,

| — | gerinti marginalizuotų grupių, įskaitant benamystę patiriančius asmenis, įsidarbinamumą bei socialinę ir ekonominę integraciją, |
| --- | --- |

—

gerinti marginalizuotų grupių, įskaitant benamystę patiriančius asmenis, įsidarbinamumą bei socialinę ir ekonominę integraciją,

| — | remti migrantų integraciją, |
| --- | --- |

—

remti migrantų integraciją,

| — | šeimos ir bendruomenės lygmenimis teikti individualiems poreikiams pritaikytą paramą ir suteikti daugiau galimybių naudotis įperkamomis, tvariomis ir kokybiškomis socialinėmis paslaugomis, taip pat sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu paslaugomis, |
| --- | --- |

—

šeimos ir bendruomenės lygmenimis teikti individualiems poreikiams pritaikytą paramą ir suteikti daugiau galimybių naudotis įperkamomis, tvariomis ir kokybiškomis socialinėmis paslaugomis, taip pat sveikatos priežiūros ir aprūpinimo būstu paslaugomis,

| — | skatinti bendrus socialinių partnerių veiksmus, |
| --- | --- |

—

skatinti bendrus socialinių partnerių veiksmus,

| — | remti administravimo / valdymo institucijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų stiprinimą. |
| --- | --- |

—

remti administravimo / valdymo institucijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų stiprinimą.

| 4.4. | Kadangi ES struktūriniai fondai yra pagrindinė konkurencingesnės, darnesnės, atsparesnės ir labiau socialinės Europos varomoji jėga, valstybėms narėms tenka ypatinga pareiga investuoti ESF+ lėšas į viešųjų subjektų, socialinės ekonomikos subjektų ir kitų ne pelno organizacijų teikiamas socialines paslaugas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sprendimas sujungti įvairius fondus ir programas į naująją ESF+ struktūrą turėtų būti rūpestingai įgyvendinamas, atsižvelgiant į bet kokią galimybę padidinti jų veiksmingumą ir rezultatyvumą, palyginti su atskiromis įgyvendinimo sistemomis (6). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisija siūlo sujungti JUI ir ESF+, siekiant užtikrinti jaunimui skirtų veiksmų nuoseklumą ir veiksmingumą. Šiuo pasiūlymu siekiama sustiprinti valstybių narių užimtumo politiką. Reikėtų supaprastinti procedūras, pagal kurias skiriamas JUI finansavimas, ir jas taikant užtikrinti aiškų išteklių paskirstymą. Jeigu to padaryti neįmanoma, naudingiau būtų JUI palikti atskira finansine iniciatyva. Be to, reikia imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad skaičiavimai, pagal kuriuos reikalaujama, kad valstybės narės naudotų ne mažiau kaip 10 % ESF+ lėšų Jaunimo užimtumo iniciatyvai įgyvendinti, būtų veiksmingi ir pagrįsti. Reikia stengtis užkirsti kelią tam, kad JUI nebūtų nustumta į užribį ir kad jai skirtas biudžetas 2021–2027 m. nebūtų sumažintas (7). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Taip pat svarbu pripažinti, kad socialiniai partneriai ir – lygiomis teisėmis – kitos pilietinės visuomenės organizacijos yra svarbūs Europos demokratinio projekto dalyviai. Todėl valdžios institucijos turi sudaryti joms palankesnes sąlygas gauti turimų išteklių. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Europos Sąjunga turėtų visapusiškai pasinaudoti vietos, nacionaliniu ir Europos lygmenimis veikiančių socialinių partnerių ir kitų PVO patirtimi ir gebėjimais, įtraukdama juos – kartu su paslaugų naudotojais ir atsižvelgiant į skirtingus jų vaidmenis – į ES finansavimo programavimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo procesus (8). Šiuo tikslu reikės aiškiai nurodyti Europos partnerystės elgesio kodeksą. Šio kodekso laikymasis turi būti laikomas reikiama sąlyga. Šioje srityje paramą teikiantys socialiniai partneriai ir kitos PVO, gavę reikiamą paramą, turėtų kurti atitinkamas vertinimo priemones ir, kai įmanoma, pasinaudoti tiesioginių paramos gavėjų kompetencija (9). Tai galima pasiekti tik tuo atveju, jei biurokratinė našta bus sumažinta, o finansavimo taisyklės, kuriomis remiami socialiniai partneriai ir kitos PVO, supaprastintos. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pakankama turimų išteklių dalis turėtų būti skirta nedidelių vietos organizacijų iniciatyva vykdomiems projektams, taip pat paramos perskirstymo veiksmams. Taip būtų sudarytos sąlygos remti vietos lygmeniu veikiančias organizacijas ir savipagalbos grupes, taip pat išvengti pernelyg didelio su bendru finansavimu susijusio biurokratizmo sukeliamo atgrasančio poveikio, kurį patiria PVO, arba jį sušvelninti. Nepiniginiams įnašams turėtų būti taikomos tokios pat sąlygos kaip ir finansiniams įnašams. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pažymėtina, kad daugeliu atvejų taikant finansines priemones, pavyzdžiui, paskolas, garantijas arba nuosavą kapitalą, neužtikrinamas pakankamas socialinių projektų finansavimas. Todėl pagrindiniu įgyvendinimo mechanizmu turėtų būti pasirinktos dotacijos, nebent kitos pagalbos priemonės būtų efektyvesnės. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK ragina Europos Komisiją dar labiau supaprastinti vadovaujančiosioms institucijoms ir paramos gavėjams taikomas ESF+ taisykles. Tačiau Komisija ir vadovaujančiosios institucijos turėtų imtis konkrečių priemonių siekdamos užtikrinti, kad supaprastinus šias taisykles skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių žmonių labui veikiančios ir su jais bendradarbiaujančios PVO nepatirtų finansinės rizikos. Tokia rizika ypač susijusi su platesniais asmens duomenų rinkimo reikalavimais. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Dėl bet kokio fondų taisyklių supaprastinimo neturėtų būti pašalinami mechanizmai (pvz., reikiamos sąlygos), taikomi siekiant užtikrinti, kad ES fondų finansuojami projektai atitiktų ES vertybes, visų pirma įsipareigojimą gerbti žmogaus teises. Su aktyvia įtrauktimi susijusi reikiama sąlyga, pagal kurią valstybės narės privalo turėti nacionalines kovos su skurdu ir socialine atskirtimi strategijas, kad galėtų pretenduoti į ESF+ finansavimą, kitą DFP finansavimo laikotarpį turėtų būti toliau taikoma visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kadangi ESF+ yra Europos fondas, paprastai visų valstybių narių veiksmų programos turėtų pasižymėti tarptautiškumu (arba vykdoma tarpvalstybine veikla). Tai būtina norint puoselėti įvairių valstybių narių piliečių europinės tapatybės jausmą ir labiau padidinti finansinės paramos, kurią ES teikia savo piliečiams, matomumą. Siekdamos padėti įgyvendinti tarpvalstybinius projektus, valstybės narės turėtų toliau vadovautis gerąja patirtimi ir sėkmingais dabartinio finansavimo laikotarpio (2014–2020 m.) pavyzdžiais, taip pat jais dalytis. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Konkrečios su siūlomu reglamentu susijusios pastabos ir reikalavimai

| 5.1. | EESRK mano, kad svarbu nustatyti konkrečius ESF+ tikslus (10) ir aukšto lygio finansavimą Europos ir jos gyventojų ateičiai svarbiausiose veiklos srityse, kaip antai:






  — | kokybiškas jaunimo užimtumas, |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

kokybiškas jaunimo užimtumas,

| — | lyčių lygybės iniciatyvos, |
| --- | --- |

—

lyčių lygybės iniciatyvos,

| — | pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, neįgaliųjų ir migrantų, įtrauktis ir užimtumas, |
| --- | --- |

—

pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, neįgaliųjų ir migrantų, įtrauktis ir užimtumas,

| — | galimybė mokytis visą gyvenimą sparčiai kintančios skaitmeninės darbo rinkos sąlygomis, |
| --- | --- |

—

galimybė mokytis visą gyvenimą sparčiai kintančios skaitmeninės darbo rinkos sąlygomis,

| — | visuotinės svarbos viešųjų paslaugų stiprinimas, nes jos padeda gerinti gyvenimo kokybę bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, |
| --- | --- |

—

visuotinės svarbos viešųjų paslaugų stiprinimas, nes jos padeda gerinti gyvenimo kokybę bei profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą,

| — | viešojo administravimo institucijų, socialinių partnerių ir kitų PVO gebėjimų stiprinimas siekiant užtikrinti geresnį valdymą, įskaitant fondo valdymą. |
| --- | --- |

—

viešojo administravimo institucijų, socialinių partnerių ir kitų PVO gebėjimų stiprinimas siekiant užtikrinti geresnį valdymą, įskaitant fondo valdymą.

| 5.2. | Atsižvelgdamas į tai, jog socialinei ekonomikai tenka vis svarbesnis vaidmuo stiprinant socialinį ES aspektą, EESRK taip pat mano, kad parama socialinės ekonomikos veiklai turėtų būti nustatyta kaip atskiras ESF+ tikslas (11). Numatytos priemonės turėtų būti sutelktos į visą socialinę ekonomiką, atsižvelgiant į jos įvairovę skirtingose valstybėse narėse. Komisija raginama bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant skatinti socialinei ekonomikai palankią ekosistemą. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti naujus rodiklius, taikomus lėšų paskirstymui jaunimo nedarbo, žemo išsilavinimo lygio, klimato kaitos ir migrantų priėmimo ir (arba) integravimo ir panašiose srityse, siekiant geriau atsižvelgti į socialinę ir ekonominę Europos regionų bei teritorijų padėtį ir suderinti šiuos rodiklius su Europos socialinių teisių ramsčio socialinių rodiklių suvestine. Vis dėlto dabartinė lėšų paskirstymo sistema tebėra daugiausia grindžiama BVP (12). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK mano, kad nepaprastai svarbi yra sąsaja tarp ESF+ ir Europos semestro konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų. Kartu EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad gali būti taikomos griežtos sąlygos. Todėl jis pabrėžia, kad dėl jos šios sąsajos susitarti turėtų nacionalinės ir ES valdžios institucijos, visapusiškai ir aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams ir kitoms PVO (13), nes svarbu užsitikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikę strategiją. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad ESF+ ir toliau priklausytų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikos taikymo sričiai, turint omenyje tai, kad ekonomikos augimas, užimtumo tikslai ir socialinė įtrauktis yra glaudžiai susiję. ESF+ pridėtinė vertė, palyginti su valstybių narių veiksmais, yra susijusi su teritoriniais poreikiais ir fondo integravimu su kitais struktūriniais fondais siekiant vietos lygmeniu įgyvendinti nuoseklias ir visapusiškas iniciatyvas. Šiuo klausimu regioninis ir (arba) vietos aspektas yra itin svarbus programuojant ir įgyvendinant konkrečiai pritaikytas priemones. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK palankiai vertina valstybėms narėms nustatytą pareigą užtikrinti tinkamą socialinių partnerių ir kitų PVO dalyvavimą įgyvendinant ESF+ remiamą politiką ir gebėjimų stiprinimo veiklai bei bendriems veiksmams skiriant tinkamą ESF+ išteklių sumą. Tai turėtų apimti tikslingą požiūrį į socialinių partnerių gebėjimų stiprinimą, atsižvelgiant į 2016 m. keturšalę ataskaitą dėl naujos socialinio dialogo pradžios ir siekį užtikrinti, kad vadovaujančiosios institucijos išteklius paskirstytų pagal poreikius, skirdamos juos mokymams, tinklų kūrimo priemonėms, socialinio dialogo stiprinimo veiksmams ir kartu su socialiniais partneriais vykdomai veiklai (14). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Siekdamos skatinti kitas PVO tinkamai dalyvauti ESF+ remiamoje veikloje, ypač socialinės įtraukties, lyčių lygybės ir lygių galimybių srityse, vadovaujančiosios institucijos turi užtikrinti, kad šių organizacijų gebėjimų stiprinimo veiklai būtų skiriama tinkama ESF+ išteklių suma. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti Europos partnerystės elgesio kodekso 17 straipsniu. Kadangi partnerystės sutartys ir veiksmų programos yra Komisijos ir nacionalinių valdžios institucijų derybų rezultatas, tvirtindama šias sutartis Komisija galėtų būti reiklesnė ir turėtų reikalauti, kad tais atvejais, kai nepakankamai laikomasi su partnerystės principu susijusių įsipareigojimų, jos būtų peržiūrėtos (15). Be to, naujajam 2021–2027 m. laikotarpiui Europos partnerystės elgesio kodeksas turėtų būti peržiūrėtas, o socialinių partnerių ir kitų PVO vaidmuo turėtų būti aiškiai apibrėžtas. EESRK pritaria ESF+ komiteto sudėties peržiūrai, kaip nustatyta Reglamento 40 straipsnio 2 dalyje, vadovaujantis Bendrųjų nuostatų reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punktu ir laikantis Europos partnerystės elgesio kodekso principų. Todėl 40 straipsnio 2 dalyje reikėtų nurodyti, kad kiekviena valstybė narė į ESF+ komitetą turi paskirti vieną Vyriausybės atstovą, vieną darbuotojų organizacijų atstovą, vieną darbdavių organizacijų atstovą ir vieną pilietinės visuomenės atstovą. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komisija turėtų patikslinti partnerystės sutartis įgyvendinančioms valstybių narių valdžios institucijoms taikomus būtiniausius reikalavimus, įskaitant netinkamo įgyvendinimo atveju taikytinas sankcijas. Jeigu valstybės narės nesilaikytų Europos partnerystės elgesio kodekso, jos turėtų būti baudžiamos įvairiomis priemonėmis, o rimtais reikalavimų nesilaikymo atvejais turėtų būti sustabdomi mokėjimai, kaip numatyta Europos struktūrinių ir investicijų fondų atveju (16). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Stebėsenos komitetai turėtų veikti skaidriau ir prasmingiau ir vykdyti konkrečias priežiūros funkcijas. Socialiniai partneriai ir PVO stebėsenos komitetuose turėtų būti laikomi lygiateisiais suinteresuotaisiais subjektais, todėl jie turi būti privalomais nariais ir turėti balsavimo teisę. Atliekant stebėseną taip pat reikėtų užtikrinti, kad visi fondai būtų naudojami laikantis ES pagrindinių teisių chartijos ir tarptautinių žmogaus teisių standartų, įskaitant JT VTK ir JT NTK, kurias ratifikavo ES ir 27 jos valstybės narės. Be to, atliekant stebėseną taip pat reikėtų vertinti socialinės įtraukties priemonių taikymo pažangą, užuot tik taikius kiekybinių rodiklių rinkinį (17). |
| --- | --- |

5.10.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr., pvz., EESRK nuomonę dėl daugiametės finansinės programos po 2020 m. (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

1

(2)  Žr. OL C 237, 2018 7 6, p. 8.

2

(3)  Europos Komisija, 2017 m. bendra užimtumo ataskaita.

3

(4)  Eurostato ir Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas duomenys. Šiame ir kai kuriuose kituose dokumento punktuose pakartojamos pozicijos, išdėstytos EESRK informaciniame pranešime „Tolesnė veikla, susijusi su nuomone SOC/537“, kurį EESRK savo 2018 m. balandžio 18–19 d. įvykusioje 534-ojoje plenarinėje sesijoje vieningai patvirtino ir pateikė Europos Komisijai. Šiame informaciniame pranešime dažnai buvo cituojama nuomonė OL C 173, 2017 5 31, p. 15.

4

(5)  EESRK nuomonėje dėl „Erasmus“ (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 194) rekomenduojama palikti pavadinimą „Erasmus+“.

5

(6)  Žr. stebėsenos tyrimo galutinę ataskaitą, Sutartis Nr. VC/2017/0131, kuria įgyvendinama Bendroji sutartis Nr. VC/2013/0017, p. 50.

6

(7)  Žr. Europos jaunimo forumo analizę, https://www.youthforum.org/sites/default/files/2018-07/_ESF%2B%20data%20analysis_website.pdf.

7

(8)  Žr. OL C 173, 2017 5 31, p. 15.

8

(9)  Idem ir „Tolesnė veikla, susijusi su nuomone SOC/537“.

9

Idem

(10)  Žr. siūlomo reglamento 3 ir 4 straipsnius.

10

(11)  Žr. siūlomo reglamento 4 straipsnį.

11

(12)  Žr. siūlomo reglamento 4 straipsnį.

12

(13)  Žr. siūlomo reglamento 7 straipsnį.

13

(14)  Žr. siūlomo reglamento 8 straipsnį.

14

(15)  Žr. siūlomo reglamento 4 straipsnį.

15

(16)  Žr. siūlomo reglamento 34 straipsnį.

16

(17)  Žr. siūlomo reglamento 38 ir 39 straipsnius.

17

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/173

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nupmonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų

(COM(2018) 324 final – 2018/0136 (COD))

(2019/C 62/28)

| Pranešėjas | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Pranešėjas

Jukka AHTELA

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 156/2/7 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

SESV 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

156/2/7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo sukuriama nauja priemonė, kuria Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje išdėstytų vertybių sunkius ir nuolatinius pažeidimus darančioms valstybėms narėms būtų galima taikyti ekonomines taisomąsias priemones. EESRK pažymi, kad Komisija jau turi panašių taisomųjų įgaliojimų, kad paskatintų laikytis gero ekonomikos valdymo taisyklių (1), ir palankiai vertina dabartinį pasiūlymą taikyti taisomąsias priemones, kuriomis būtų apsaugotas teisinės valstybės principo taikymas. Šiuo atžvilgiu EESRK pritaria tam, kad pagal šį reglamentą Komisijos pasiūlyti įgyvendinimo aktai būtų priimti Taryboje taikant atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklę. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK atkreipia dėmesį į teisinės valstybės principo svarbą piliečiams, taip pat verslo iniciatyvoms, inovacijoms ir investicijoms. Vis dėlto jis rekomenduoja iš dalies pakeisti pasiūlymą ir į jį įtraukti platesnę teisinės valstybės principo sąvoką, kuri apima pagrindinių teisių apsaugą ir kuria užtikrinama pliuralistinės demokratijos apsauga. Teisinės valstybės principas – viena iš vertybių, kuriomis grindžiama ES, kaip nurodyta ES sutarties 2 straipsnyje. Teisinės valstybės principo santykis su pagrindinėmis teisėmis ir demokratija yra tarpusavyje priklausomas, neatskiriamas ir trišalis. Tik kartu užtikrinant šias tris vertybes įmanoma užkirsti kelią piktnaudžiavimui valstybės valdžia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK sutinka, kad veiksmingas teisinės valstybės principo taikymas yra visuomenės pasitikėjimo, kad ES lėšų naudojimas valstybėse narėse bus pakankamai apsaugotas, prielaida. EERSK palankiai vertina tai, kad šiuo pasiūlymu bus toliau stiprinama ES finansinių interesų apsauga. Vis dėlto EESRK primygnitai prašo, kad Komisijos siūlomas mechanizmas būtų automatiškai aktyvuojamas, kai kyla grėsmė, kad su teisinės valstybės principu susijęs visuotinis trūkumas pakenks ES finansiniams interesams. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Be to, EESRK mano, kad pagrindinis pasiūlymo tikslas turėtų būti 2 straipsnyje nurodytų vertybių apsauga apsaugant ES finansus. Todėl EESRK rekomenduoja iš dalies pakeisti pasiūlymą, kad Komisija galėtų pasiūlyti reglamento įgyvendinimo aktą, kai esama rimtos, nuolatinės ir sisteminės grėsmės teisinės valstybės principui, pagrindinėms teisėms ar standartams, kuriais užtikrinama pliuralistinė demokratija, nes dėl tokių priemonių pobūdžio gali kilti tiesioginė grėsmė ES finansiniams interesams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina Komisiją prevenciniais tikslais toliau plėtoti politinių diskusijų apie 2 straipsnyje nurodytas vertybes kanalus valstybėse narėse. Todėl EESRK primygtinai ragina Komisiją pasiūlyti sukurti nuolatinės ir nepriklausomos šių vertybių įgyvendinimo valstybėse narėse stebėsenos sistemą, atsižvelgiant į ankstesnius EESRK ir Europos Parlamento pasiūlymus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK rekomenduoja jį įtraukti tarp organizacijų, kurias Komisija informuos apie priemones, siūlomas ar priimtas pagal šį teisės aktą, ir kad jis būtų konkrečiai įvardytas tarp atitinkamų informacijos šaltinių, kad Komisija galėtų nustatyti, ar esama rimtų trūkumų kalbant apie teisinę valstybę. Tai suteiktų galimybę EESRK reikšmingai ir veiksmingai prisidėti prie 2 straipsnio vertybių apsaugos ir užtikrinti, kad bus atsvaujama organizuotos pilietinės visuomenės nuomonei. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Įžanga ir pasiūlymo apžvalga

| 2.1. | Dabartinis Komisijos pasiūlymas skirtas apsaugoti Sąjungos biudžetą esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų. Komisija savo pasiūlymą grindžia poreikiu apsaugoti Sąjungos finansus reikalaujant, kad valstybės narės išsaugotų pakankamai griežtas ES lėšų valdymo ir panaudojimo apsaugos priemones. Jau reikalaujama, kad valstybės narės įrodytų turinčios tinkamas institucines ir procedūrines priemones, kad galėtų užtikrinti veiksmingą ir teisėtą ES lėšų naudojimą. Vis dėlto negalima užtikrinti tinkamo šių nacionalinių tikrinimo mechanizmų veikimo be apsaugos, kurią vykdo nepriklausomos teisminės institucijos, prokuratūra ir sukčiavimo bei korupcijos atvejus nagrinėjančios tyrimo įstaigos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pagal Komisijos pasiūlymą būtų įmanoma sustabdyti arba koreguoti mokėjimus, uždrausti naujus teisinius įsipareigojimus, sumažinti įsipareigojimus arba nutraukti mokėjimo terminus reaguojant į su teisinės valstybės principu susijusių visuotinių trūkumų nustatymą. Tai bus taikoma visoms ES lėšoms. Komisija gali nustatyti, kad visuotinis teisinės valstybės principo taikymo trūkumas visų pirma atsiranda, kai kyla grėsmė teisminių institucijų nepriklausomumui, neužkertamas kelias valdžios institucijų savavališkam ar neteisėtam elgesiui, jis neištaisomas ar jam netaikomos sankcijos, ištekliai neteikiami valdžios institucijoms ir tai kenkia jų veikimui, nesiimama jokių priemonių, kad būtų išvengta valdžios institucijų interesų konfliktų, šalis riboja teisių gynimo priemonių prieinamumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Remiantis pasiūlymu, pirmiau minėti trūkumai paskatintų taikyti taisomąsias priemones, kai kyla grėsmė, kad jais bus pakenkta finansų valdymui ir Sąjungos finansinių interesų apsaugai, kenkiant ES biudžetą vykdančioms nacionalinėms valdžios institucijoms, sukčiavimo ir korupcijos tyrimui ar patraukimui baudžiamojon atsakomybėn už tai, veiksmingai nacionalinių valdžios institucijų teisminei peržiūrai, sukčiavimo ir korupcijos prevencijai ir veiksmingų ir atgrasančių nuobaudų skyrimui, neteisėtai išmokėtų sumų susigrąžinimui, bendradarbiaujant OLAF ir Europos prokuratūros tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo srityje. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | ES pagrįsta bendromis visų jos valstybių narių vertybėmis, įskaitant teisinės valstybės principą, kaip nurodyta ES sutarties 2 straipsnyje. Taikant teisinės valstybės principą taip pat užtikrinamas teisinis tikrumas ir vienodos sąlygos verslo iniciatyvoms, inovacijoms, investicijoms ir sąžiningai konkurencijai vidaus rinkoje vartotojų ir piliečių labui. Tai tarpusavio pasitikėjimo, būtino sklandžiam ES veikimui, prielaida. Teisinės valstybės principo netaikymas kenkia suderintam ekonomikos ir socialiniam vystymuisi, atitinkančiam darnaus vystymosi tikslus, kuriuo ES ir jos Vyriausybėms sudaroma galimybė siekti visa apimančio Sąjungos tikslo „skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK apgailestauja, kad ES sutartyse nėra aiškiai nurodyta, kad valstybės narės ir po įstojimo turi tenkinti Kopenhagos kriterijus (2). EESRK pažymi, kad ES institucijos pastaruoju metu neturi pakankamai griežtų ir gerai pritaikytų priemonių, galinčių apsaugoti teisinės valstybės principą, pagrindines teises ir pliuralistinę demokratiją valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Teisinės valstybės principas yra priklausomas ir neatsiejamas nuo pliuralistinės demokratijos apsaugos ir pagarbos pagrindinėms teisėms. Teisinės valstybės principu užtikrinama, kad Vyriausybės laikytųsi pagrindinių teisių standartų, o pliuralistine demokratija užtikrinama, kad Vyriausybės vykdytų politiką, kuria didinama jų žmonių gerovė. Taikant teisinės valstybės principą savaime neužtikrinama, kad įstatymais būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir kad įstatymai būtų parengti atsižvelgiant į įtraukų ir teisėtą procesą, paremtą informacija pagrįstomis, pliuralistinėmis ir suderintomis viešomis diskusijomis ir dalyvavimu. Siekiant išvengti tiesiog „valdymo pagal įstatymą“, be teisinės valstybės principo, reikia laikytis pagrindinių teisių ir pliuralistinės demokratijos standartų. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija siūlomą reglamentą laiko ES biudžeto apsaugos priemone, kuria kartu saugomas teisinės valstybės principas. EESRK sutinka, kad veiksmingas teisinės valstybės principo taikymas yra visuomenės pasitikėjimo, kad ES lėšų naudojimas valstybėse narėse bus pakankamai apsaugotas, prielaida. Vis dėlto, EESRK mano, kad pasiūlymas – ne vien galima visų 2 straipsnyje išdėstytų vertybių apsaugos priemonė, naudojama pasitelkiant ES biudžetą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pabrėžia, jog svarbu parodyti Europos piliečiams, kad ES lėšos valdomos nekorumpuotai ir laikantis ES teisės. Lygiai taip pat svarbu, kad ES saugotų savo pamatines vertybes, kurios sukurtos Europos piliečių labui. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai imtis veiksmų pagal šį reglamentą, kai 2 straipsnyje nurodytoms vertybėms kyla rimta, sisteminė ir nuolatinė grėsmė, nes tokia grėsmė dėl savo pobūdžio gali kelti tiesioginę grėsmę ES finansams. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Naujausiose Europos Parlamento rezoliucijose ir Europos Komisijos ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės pareiškimuose nurodyta, kad ES kyla vis didesnė grėsmė teisinės valstybės principui, pagrindinėms teisėms ir pliuralistinės demokratijos standartams. Nors padėtis tam tikrose valstybėse narėse kelia didžiausių rūpesčių, visose valstybėse narėse stiprėja populistinis autoritarizmas, kuriuo nepritariama ES pagrindinėms vertybėms ir dažnai pačiai Sąjungai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK atkreipia dėmesį į dabartinių ES institucijų turimų priemonių 2 straipsnyje nurodytoms vertybėms apsaugoti trūkumus. Pažeidimo nagrinėjimo procedūros paprastai per siaurai sutelktos į techninius teisinius klausimus, kad jomis būtų išvengta suderintų veiksmų, nukreiptų prieš teisinės valstybės principo taikymą, arba jie būtų ištaisyti. Nors ES sutarties 7 straipsniu Tarybai leidžiama visapusiškai spręsti klausimus, susijusius su priemonėmis, kenkiančiomis teisinės valstybės principui, itin sudėtinga sutelkti pakankamą politinę valią šiai procedūrai vykdyti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kalbant apie teisinės valstybės principo sistemą, nors ją lengviau aktyvuoti nei 7 straipsnį, tai nėra privaloma procedūra ir abejojama dėl jos veiksmingumo, kai susiduriama su Vyriausybėmis, kurios nenori sąžiningai bendradarbiauti su Komisija. Be to, teisinės valstybės principo sistemai ir 7 straipsniui panaudoti reikalingos ribos tokios aukštos, kad tol, kol panaudojamos šios priemonės, 2 straipsnyje nurodytų vertybių įgyvendinimo trūkumai jau tampa itin dideli, todėl juos sudėtingiau panaikinti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atsižvelgdamas į didėjančius iššūkius ir tinkamų ir veikksmingų priemonių nebuvimą, EESRK ragina Europos Komisiją turėtų kuo skubiau rengti institucijų ir valstybių narių politines diskusijas dėl to, kaip ES gali geriau apsaugoti 2 straipsnyje nurodytas vertybes, ir parengti papildomas teisinės valstybės principo, pagrindinių teisių ir demokratinio pliuralizmo garantijų apsaugos priemones. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK primena savo nuomonę dėl teisinės valstybės ir pagrindinių piliečių teisių ES kontrolės mechanizmo, kurioje pritariama sprendimui kurti ES lygmens mechanizmą, kuriuo bus stebimas teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių laikymasis, pasitelkiant nepriklausomą priežiūrą ir valstybių narių ir ES institucijų dialogą (3). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK laikosi pozicijos, kad sukūrus tokį prevencinį mechanizmą, atsižvelgiant į Europos Parlamento pateiktą rezoliuciją, būtų papildytos dabartinės 2 straipsnyje nurodytų vertybių apsaugos ES priemonės (4). Sukūrus prevencinį mechanizmą būtų nustatyti šių vertybių įgyvendinimo trūkumai, atsirandantys nacionaliniu lygmeniu, ir būtų suteikta galimybė juos išspręsti anktyvuoju etapu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Be to, EESRK siūlo Europos lygmeniu sukurti pilietinės visuomenės platformą arba metinį forumą, kuriame dalyvautų EESRK, kad visų pirma ES sprendimus priimantys asmenys tiesiogiai iš vietos organizacijų iš anksto gautų įspėjimą dėl ES sutarties 2 straipsnyje nurodytoms vertybėms kylančios grėsmės ir, antra, kad supaprastintų pilietinės visuomenės organizacijų, daugiausia veikiančių nacionaliniu lygmeniu, tarpusavio mokymąsi ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Svarbu, kad ES apsvarstytų būdus, kaip remti pilietinės visuomenės organizacijas ir žiniasklaidą, kurie stebi dėl 2 straipsnio kylančius sunkumus ir apie juos praneša. EESRK mano, kad organizacijų, skatinančių 2 straipsnyje išdėstytų vertybių laikymąsi valstybėse narėse, finansavimo priemonė svariai prisidėtų prie dabartinio pasiūlymo, nes ja būtų didinama vietos mastu visuomenei teikiama parama šių vertybių laikymuisi. Atsižvelgdamas į tai, EESRK atkreipia dėmesį į savo nuomonę dėl pasiūlymų dėl naujo Teisingumo, teisių ir vertybių fondo (5) ir prašo Tarybos ir Europos Parlamento pagal sprendimą dėl daugiametės finansinės programos po 2020 m.reikšmingai padidinti šio fondo lėšas. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad būtina užtikrinti nepriklausomų teismų atliekamos valdžios institucijų veiksmų ir neveikimo veiksmingos teisminės peržiūros prieinamumą ne tik tam, kad būtų užtikrintas veiksmingas ES lėšų naudojimas, atitinkantis ES teisę. Taip pat ši peržiūra – vienintelė priemonė, kuria užtikrinama visų ES piliečių ES teisės aktais suteiktų teisių apsauga ir vienodas ES teisės aiškinimas visose valstybėse narėse, nuo kurių priklauso bendra rinka ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pritaria atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklės taikymui Taryboje, nes šia priemone užtikrinama, kad bus priimtas įgyvendinimo aktas dėl atitinkamų priemonių, kurių reikia imtis. Taip bus suteikta galimybė objektyviai imtis priemonių, kai Komisija nustatys, jog valstybėse narėse esama visuotinio trūkumo, ir sumažinti neveikimo ar politinio atrankumo grėsmę, kuri galėtų kilti dėl poreikio balsuoti Taryboje. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK supranta, kad sunku nustatyti išsamesnius visuotinio trūkumo nustatymo kriterijus. Vis dėlto EESRK abejoja, ar įtraukus tokius išsamius kriterijus būtų galima sustiprinti pasiūlymą. Nustačius išsamesnius kriterijus būtų galima užtikrinti, kad Komisijos sprendimo teisėtumui nekenktų įtarimai dėl šališkumo ar nepakankamo objektyvumo. Tokius kriterijus būtų galima įtraukti į gaires, kurias Komisija parengs po pasiūlymo priėmimo, ir jie galėtų būti grindžiami Komisijos nustatytais kriterijais pagal teisinės valstybės principo sistemą, taip pat Europos Sąjungos teisinės valstybės principo kontroliniu sąrašu, kuriuo siekiama teisės aktais užtikrinti demokratiją (Venecijos komisija). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pabrėžė, kad teisinės valstybės principas, demokratija ir pagrindinės teisės priklauso vieni nuo kitų, kaip nurodyta Komisijos pasiūlymo 2 straipsnyje. Be išsamesnių teisinės valstybės principo kriterijų į pasiūlymą taip pat reikėtų įtraukti kriterijus, kurie Komisijai suteiktų galimybę nustatyti didelę, sisteminę ir nuolatinę grėsmę pagrindinių teisių ar pliuralistinės demokratijos garantijų laikymuisi. Kai padėtis valstybėje narėje atitinka šiuos kriterijus, Komisija taip pat turėtų turėti teisę pagal šį reglamentą priimti taisomąsias priemones. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK pažymi, kad Komisija atsižvelgia į visą reikšmingą informaciją, įskaitant Teisingumo Teismo sprendimus, Audito Rūmų ataskaitas ir atitinkamų tarptautinių organizacijų išvadas ir rekomendacijas. Tam tikros Europos Tarybos priežiūros institucijos, pvz., Venecijos komisija ir Valstybių prieš korupciją grupė (GRECO), atlieka svarbų vaidmenį prižiūrint teisinės valstybės principo taikymą valstybėse narėse. Venecijos komisija paskelbė keletą nuomonių dėl teisinės valstybės principo padėties įvairiose ES valstybėse narėse, o GRECO periodiškai teikia rekomendacijas valstybėms narėms. Panašiai, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), nacionalinės ombudsmenų tarnybos ir teisėjų bei teisminių tinklų asociacijos reguliariai teikia ataskaitas apie nacionalinių teisminių, kovos su korupcija ir kovos su sukčiavimu mechanizmų padėtį. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kitos tarptautinės institucijos, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, Europos Tarybos žmogaus teisių komisarą, Europos Žmogaus Teisių Teismą, JT Žmogaus teisių tarybą ir JT žmogaus teisių sutarčių priežiūros institucijas, reguliariai prižiūri ir vertina pagrindinių teisių standartų ir pliuralistinės demokratijos garantijų įgyvendinimą valstybėse narėse. Be to, nepriklausomos pilietinės visuomenės organizacijos taip pat dažnai tampa patikimu informacijos ir analizės šaltiniu. Jeigu pasiūlyme būtų aiškiai nurodyti šie subjektai, būtų atspindėtas konkretus jų vaidmuo saugant ES sutarties 2 straipsnyje išdėstytas vertybes. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Be to, EESRK mano, kad pilietinei visuomenei atstovaujanti ES institucija, jos analizė ir pastabos itin svarbios Komisijai, kai pastaroji, remdamasi šiuo reglamentu ir kitomis priemonėmis, nustato su teisinės valstybės principo taikymu susijusius didelius trūkumus tam tikroje valstybėje narėje. Šiuo atžvilgiu EESRK atkreipia Komisijos dėmesį į EESRK pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principo darbo grupės kūrimą, nes taip bus užtikrintas konkretus dėmesys ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių apsaugai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Įtraukus EESRK tarp įstaigų, kurioms Komisija praneš apie pagal šį teisės aktą siūlomas arba priimtas priemones, ir tarp atitinkamų informacijos šaltinių, kuriais remdamasi Komisija nustato su teisinės valstybės principo taikymu susijusius didelius trūkumus, EESRK galėtų reikšmingai ir veiksmingai prisidėti prie 2 straipsnyje išdėstytų vertybių apsaugos ir užtikrinti, kad būtų atstovaujama organizuotai pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK visiškai pritaria Komisijos tikslui, kad siūlomo mechanizmo naudojimo pasekmės turėtų tekti už trūkumus atsakingiems subjektams, o ne pavieniams ES finansavimo gavėjams, pvz., „Erasmus“ studentams, mokslininkams ar pilietinės visuomenės organizacijoms (6). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK pažymi, kad, remiantis pasiūlymu, jeigu bus imtasi priemonių, už atitinkamų lėšų paskirstymą ir toliau bus atsakinga valstybė narė. EESRK mano, kad nors tai teisiškai pagrįsta priemonė, ja praktiškai būtų menkai prisidedama užkertant kelią valstybių narių atsisakymui paskirstyti atitinkamas lėšas ir kaltinant Komisiją dėl politinės naudos siekimo. Kadangi visuomenė veikiausiai neįvertins menkesnių ES teisės aktų aspektų, valstybės narės galėtų nustatyti tiesioginį finansavimo mažinimo ir Komisijos sprendimo ryšį. Dėl galimos neigiamos viešosios nuomonės Komisija galėtų būti atgrasyta nuo priemonių ėmimosi prieš valstybę narę. Tokia grėsmė pirmiausia kyla tose valstybėse narėse, kurių Vyriausybė kontroliuoja viešąją ir privačią žiniasklaidą arba daro jai įtaką; daugeliu atvejų tai vyksta valstybėse narėse, kuriose esama didelių trūkumų, susijusių su teisinės valstybės principo taikymu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK ragina Komisiją apsvarstyti galimybę rasti būdą sumažinti riziką, kad bus padarytas neigiamas poveikis atskiriems ES finansavimo gavėjams ir kad šiame reglamente numatytos priemonės negalėtų būti pasitelktos tam, kad Vyriausybės, pažeisdamos 2 straipsnyje nurodytas vertybes, gautų politinės naudos. Komisija galėtų apsvarstyti alternatyvius būdus, kuriais būtų užtikrinta, kad ES lėšos pasiektų numatytus gavėjus. Viena iš galimybių – sukurti vykdomąją įstaigą, kuri perimtų atitinkamų lėšų tiesioginį valdymą. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Sieikiant pašalinti visuotinį trūkumą, kad būtų atšauktos bet kokios priemonės, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, EESRK pabrėžia atitinkamų valstybių narių ir ES institucijų atviro dialogo svarbą, kaip siūloma šiame pasiūlyme. Institucijos ir valstybės narės turėtų atsižvelgti į pilietinės visuomenės organizacijų nuomonę apie padėtį atitinkamoje valstybėje narėje, į priemonių, kurių imtasi siekiant pašalinti visuotinį trūkumą, tinkamumą ir į priemonių, kurių imtasi siekiant užkirsti kelią jų pasikartojimui ateityje tinkamumą. |
| --- | --- |

4.12.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL L 347, 20.12.2013, p. 320, 23 straipsnis.

1

(2)  Nustatyti Europos Vadovų Tarybos Kopenhagoje 1993 m.

2

(3)  OL C 34, 2017 2 2, p. 8

3

(4)  (2015/2254(INL))

4

(5)  SOC/599 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 178) dėl COM(2018) 383 final ir COM(2018) 384 final

5

(6)  COM(2018) 98 final, p. 16.

6

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/178

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos piliečių iniciatyvos

(COM(2018) 383 final – 2017/0207 (COD))

ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisingumo programos

(COM(2018)384 final – 2017/0208 (COD))

(2019/C 62/29)

| Pranešėjas | Jean-Marc ROIRANT |
| --- | --- |

Pranešėjas

Jean-Marc ROIRANT

| Konsultavimasis | Europos Vadovų Taryba, 2018 6 21
  Europos Komisija, 2018 6 18
  Europos Parlamentas, 2018 6 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 82 straipsnio 1 dalis
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnio 2 dalis, 19 straipsnio 2 dalis, 21 straipsnio 2 dalis ir 24, 167, 168 bei 304 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 135/2/2 |

Konsultavimasis

Europos Vadovų Taryba, 2018 6 21

Europos Komisija, 2018 6 18

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 1 ir 2 dalys ir 82 straipsnio 1 dalis

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnio 2 dalis, 19 straipsnio 2 dalis, 21 straipsnio 2 dalis ir 24, 167, 168 bei 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 18

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

135/2/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą, parengtą sujungus esamas programas, nes tai labai reikalinga priemonė, kuria skatinamos ES vertybės ir istorija, pagrindinės teisės, demokratija, teisinė valstybė, gyvybingos ir įvairios pilietinės visuomenės dalyvavimas ir jai skirta parama, taip pat vietos bendruomenių aktyvumas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK ragina užtikrinti politikos ir finansavimo suderinamumą įgyvendinant ES išorės ir vidaus politinius įsipareigojimus žmogaus teisių ir demokratijos srityje, taip pat ragina skirti iš viso 1,4 mlrd. EUR lėšų, iš kurių ne mažiau kaip 500 mln. EUR turėtų būti skiriama piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramei. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad, siekiant reaguoti į dabartinius ES uždavinius, susijusius su teisių ir ES vertybių skatinimu, demokratijos puoselėjimu, piliečių pasitikėjimo ES stiprinimu skatinant juos tiesiogiai dalyvauti kuriant Europos ateitį ir veiklios pilietinės visuomenės palaikymu, fondas turėtų būti grindžiamas požiūriu, kuriuo tikrai skatinama dalyvauti, ir principu „iš apačios į viršų“. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK taip pat ragina taikyti naujoviškas finansavimo priemones, kad vietos, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis būtų galima skatinti pilietinę visuomenę dalyvauti ir stiprinti jos pajėgumus, pavyzdžiui, teikiant techninę pagalbą, įgyvendinant parengiamuosius veiksmus, kuriems vadovautų labiau patyrę partneriai, arba skiriant vadinamąsias pakopines dotacijas, taip suteikiant galimybę skirti skirtingų dydžių dotacijas arba taikyti dviejų etapų paraiškų pateikimo tvarką. Komitetas ragina konkrečiai nustatyti, kiek lėšų ketinama skirti pilietinės visuomenės organizacijoms, t. y. bent 50 % įvairioms paprogramėms skirtų lėšų. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina sprendimą daugeliui metų pratęsti visoms programoms ir fondo veiklos kryptims skirtų dotacijų veiklai trukmę ir pabrėžia būtinumą užtikrinti veiksmų tvarumą ir tęstinumą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kad būtų užtikrintas suderinamumas su fondo tikslais, kurie yra glaudžiai susiję su pilietybės aspektu ir įgalėjimu, teisių turėtojų dalyvavimu ir nukentėjusiųjų apsauga, bendra istorija ir atmintimi, EESRK siūlo fondo pavadinimą pakeisti pavadinimu „Piliečių, teisių ir vertybių fondas“, o Teisių ir vertybių programos Piliečių įsitraukimo ir dalyvavimo paprogramę pervadinti „Europa piliečiams“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK apgailestauja, kad iš Teisių ir vertybių programos galutinės redakcijos išbraukti veiksmai, susiję su žiniasklaidos saviraiškos laisve, žiniasklaidos pliuralizmu ir būtinybe spręsti melagingų žinių ir dezinformacijos problemą, todėl siūlo sukurti sinergiją su programa „Kūrybiška Europa“, atsižvelgiant į šių veiksmų svarbą ES vertybėms ir demokratinės ir pliuralistinės visuomenės skatinimui. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina finansinę paramą, teikiamą pagal Teisingumo programą, skirti ir pilietinės visuomenės organizacijoms, vykdančioms įvairią veiklą – nuo informuotumo didinimo, tarpusavio mokymosi ir keitimosi patirtimi, analitinės ir stebėsenos veiklos iki mokymo ir gebėjimų stiprinimo, taip pat ragina vykdyti pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo Teisingumo programoje stebėseną. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK įvertina Komisijos vykdomą veiklą, susijusią su Europos Parlamento pasiūlytų parengiamųjų veiksmų dėl pilietinės visuomenės organizacijoms skirto ES finansinės paramos fondo, remiančio teismo procesus bylose, susijusiose su demokratijos, teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių pažeidimais, įgyvendinimu, ir ragina šią veiklą įtraukti į Teisingumo programą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad šis fondas yra nauja svarbi priemonė sustiprinti lyčių aspekto integravimą, sudaryti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą ir rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis. Visų pirma jis palankiai vertina tai, kad į Teisių ir vertybių programą įtraukti veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią visų rūšių smurtui prieš moteris, vaikus ir jaunus žmones ir kovoti su juo, ir ragina išlaikyti jos nuoseklumą ir sinergiją su Teisingumo programos veikla, susijusia su aukų teisėmis ir jų užtikrinimu. Jis taip pat ragina abiejų programų rodiklius suskirstyti pagal lytį. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą išplėsti programos „Europa piliečiams“ nacionalinių informacijos centrų vaidmenį įgyvendinant įvairias Teisių ir vertybių programos paprogrames, atsižvelgiant į jų veiksmingą vaidmenį palaikant ryšius su galimais vietos paramos gavėjais ir juos remiant. Komitetas reikalauja, kad paskirti subjektai būtų nepriklausomi nuo savo šalies Vyriausybės ir gerai žinotų, kokie yra pilietinės visuomenės sektoriaus ir vietos subjektų poreikiai. Komitetas ragina skirti pakankamą finansavimą, parengti gaires dėl jų vaidmens ir uždavinių, įskaitant didesnio programos matomumo būdus, ir rengti mokymus. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Pasiūlymo aprašymas

| 2.1. | EESRK nuomonė yra susijusi su Teisingumo, teisių ir vertybių fondu, ji apima du atskirus pasiūlymus dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, t. y. dėl Teisingumo programos ir dėl Teisių ir vertybių programos; 2021–2027 m. laikotarpiui nustatyti abiejų šių pasiūlymų tikslai vieni kitus papildo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Fondo tikslas – padėti palaikyti atvirą, demokratišką, pliuralistinę ir įtraukią visuomenę ir suteikti žmonėms įgaliojimų ginant ir skatinant teises ir vertybes, taip pat toliau plėtojant ES teisingumo erdvę, o dabartinėmis ES aplinkybėmis, kai didėja ekstremizmas, radikalizmas ir susiskaidymas ir vykdomos reformos, kuriomis keliama grėsmė teisinei valstybei ir dėl kurių mažėja pilietinė erdvė, tai yra vienas svarbiausių prioritetų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Siekdamas skleisti ES sutarties 2 ir 3 straipsniuose bei ES pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas Europos vertybes ir teises, fondas apima keletą esamų priemonių: Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą, programą „Europa piliečiams“ ir Teisingumo programą – taip bandoma įveikti susiskaidymą, šalinti dabartinius trūkumus ir spręsti naujus uždavinius, visų pirma susijusius su piliečių pasitikėjimu demokratija ir parama puoselėjant vertybes ir pagrindines teises. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pasiūlymu dėl Teisių ir vertybių programos ne tik skatinama lygybė ir teisės ir kovojama su smurtu, juo taip pat siekiama palaikyti gyvybingą pilietinę visuomenę, skatinti žmones dalyvauti demokratiniuose ir socialiniuose procesuose ir puoselėti didelę Europos visuomenės įvairovę, grindžiamą bendra mūsų istorija ir atmintimi. Rengiant šį pasiūlymą taip pat atsižvelgta į EESRK (1), Europos Parlamento (2) ir 80 nevyriausybinių organizacijų iš 22 šalių (3) raginimą kurti Europos demokratijos, žmogaus teisių ir vertybių fondą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Teisingumo programa grindžiama SESV 81 ir 82 straipsniais, susijusiais su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse ir baudžiamosiose bylose, o Teisių ir vertybių programa – įvairių SESV straipsnių deriniu: 16 straipsnio 2 dalimi dėl duomenų apsaugos, 19 straipsnio 2 dalimi dėl kovos su diskriminacija, 24 straipsniu dėl paramos Europos piliečių iniciatyvoms, 167 straipsniu dėl kultūros ir kultūros paveldo, 168 straipsniu dėl žmonių sveikatos aukšto lygio apsaugos ir prevencijos skatinimo, taip pat 21 straipsnio 1 ir 2 dalimis dėl piliečių laisvo judėjimo teisės. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Abiem programoms – Teisingumo ir Teisių ir vertybių – būtų skiriama atitinkamai 305 mln. ir 642 mln. EUR, iš kurių 233 mln. EUR būtų skiriama Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramei, o 408 mln. EUR – Lygybės ir teisių paprogramei, taip pat paprogramei „Daphne“. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą kaip labai reikalingą priemonę, kuria veiksmingai skatinamos žmogaus teisės, demokratija, teisinė valstybė, pagarba mažumoms, diskriminuojamų, atskirtų grupių ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų, pavyzdžiui, neįgaliųjų ir romų bendruomenės, teisės, gyvybingos ir įvairios pilietinės visuomenės dalyvavimas, jai skirta parama ir jos pajėgumų stiprinimas, kaip įtvirtinta ES sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje, taip pat ES ir valstybių narių patvirtintose tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse, pavyzdžiui, Neįgaliųjų teisių konvencijoje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK teigiamai vertina Komisijos pastangas siekti, kad būtų labiau gerbiamos ES sutarties 2 straipsnyje nurodytos vertybės, ir šiuo požiūriu palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų. Šiuo pasiūlymu papildomi pateikti pasiūlymai dėl Teisingumo programos ir Teisių ir vertybių programos, be to, jį įgyvendinus, valstybėms narėms, kurios šiurkščiai ir nuolat pamina ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes, būtų daromas ekonominis spaudimas. Ankstesniame pasiūlyme siekiama apsaugoti teisinės valstybės principus „iš viršaus į apačią“, pastarasis pasiūlymas gali padėti apsaugoti teisinę valstybę ir kitas 2 straipsnyje nurodytas vertybes, sukuriant vietos visuomenės paramą. Atsižvelgdamas į tai, EESRK atkreipia dėmesį į savo susijusią nuomonę dėl Sąjungos biudžeto ir teisinės valstybės principų (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK apgailestauja dėl to, kad fondas yra grindžiamas tik esamomis programomis, kurias vykdant pasiekta gerų rezultatų, ir pažymi, kad jį reikia išplėsti ir padidinti jo kapitalą, kad būtų galima atsižvelgti į pasikeitusias sąlygas Europos Sąjungoje ir užtikrinti didesnį matomumą ir galimybę visapusiškai propaguoti ir saugoti ES sutarties 2 straipsnyje įteisintas vertybes. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK ragina įgyvendinant ES išorės ir vidaus politinius įsipareigojimus žmogaus teisių ir demokratijos srityje užtikrinti politikos ir finansavimo suderinamumą. Šiomis aplinkybėmis EESRK primena Tarybos išvadas dėl veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje, kuriomis ES buvo įpareigota dėti daugiau pastangų „propaguoti saugią ir palankią aplinką, kurioje galėtų klestėti pilietinė visuomenė ir nepriklausoma žiniasklaida“ (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina siūlomą Teisių ir vertybių programos bei Teisingumo programos teisinį pagrindą, nes juo Europos Parlamentui ir ES Tarybai leidžiama vienodomis teisėmis dalyvauti priimant sprendimus piliečiams ir pilietinei visuomenei plačiausia prasme itin svarbioje srityje. Vis dėlto EESRK mano, kad teisinis pagrindas turėtų suteikti pakankamai galimybių teminėse srityse ir remti pilietinę visuomenę visais lygmenimis, ir siūlo apsvarstyti galimybę įtraukti nuorodą į ES sutarties 11 straipsnio 1–2 dalis. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK mano, kad siūlomas biudžetas yra labai mažas atsižvelgiant į dabartines problemas, su kuriomis ES susiduria šioje srityje, kuri yra itin svarbi Europos visuomenei, ir ragina (6) skirti bent 1,4 mlrd. EUR (7), iš kurių ne mažiau kaip 500 mln. EUR turėtų būti skiriama Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramei. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK taip pat atsižvelgia į teigiamus į fondą įtrauktų programų vertinimus ir atkreipia dėmesį į tai, kad dėl ribotų galimybių gauti lėšų ir programos „Europa piliečiams“ ir Teisių ir lygybės programos paprogramės „Daphne“ didelės paklausos kilo pareiškėjų nepasitenkinimas. EESRK apgailestauja, kad nepaisant to, galimybių tik šiek tiek padaugėjo. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Fondo ir paprogramių pavadinimai turėtų būti pakeisti, kad labiau atitiktų programos pavadinimą ir tikslus, kurie yra glaudžiai susiję su pilietybės aspektu ir įgalėjimu, teisių subjektų dalyvavimu, bendra istorija ir atmintimi, taip pat su atitinkama daugiametės finansinės programos antrašte – „Investicijos į žmones, sanglaudą ir vertybes“. Todėl EESRK mano, kad fondo pavadinimas turėtų būti pakeistas į pavadinimą Piliečių, teisių ir vertybių fondas. Be to, siekiant užtikrinti suderinamumą su kitų paprogramių pavadinimais ir padidinti matomumą, Teisių ir vertybių programos Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo paprogramė turėtų būti pervadinta Europa piliečiams. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Siekiant taip pat reaguoti į dabartinius ES uždavinius, susijusius su teisių ir ES vertybių propagavimu, demokratijos puoselėjimu, piliečių pasitikėjimo ES stiprinimu skatinant juos tiesiogiai dalyvauti kuriant Europos ateitį, taip pat gebėjimų stiprinimu ir gyvybingos pilietinės visuomenės palaikymu, fondas turėtų būti grindžiamas požiūriu, kuriuo tikrai skatinama dalyvauti, ir principu „iš apačios į viršų“, kuriuos taikant šie tikslai yra grindžiami teisiniais motyvais, o ne jų atžvilgiu nustatomi. Be to, parama ir gebėjimų stiprinimas turėtų apimti nepriklausomos pilietinės visuomenės ir organizacijų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis veiklą, kuria propaguojamos ES vertybės ir stebimas jų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad į programos veiklą yra įtraukta parama pilietinės visuomenės organizacijoms, siekiant skatinti ir sudaryti palankesnes sąlygas aktyviam dalyvavimui kuriant demokratiškesnę Sąjungą, taip pat supažindinant su teisėmis ir vertybėmis. Vis dėlto EESRK mano, kad ši veikla turėtų būti paremta bendru tikslu, įtrauktinu į 4 straipsnio a punktą „piliečių geresniam Sąjungos, jos istorijos, kultūros paveldo ir įvairovės supratimui ugdyti“. Be to, 4 straipsnio b punkte reikėtų aiškiai nurodyti, kad piliečių pilietinio ir demokratinio dalyvavimo skatinimas turėtų būti remiamas vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad pagal Teisių ir vertybių programą ir toliau daug dėmesio skiriama prevencijai ir kovai su visų formų smurtu prieš moteris, vaikus ir jaunus žmones taip pat skatinant aukų teisių gynimą pagal Teisingumo programą. Komitetas pažymi, kad neįgalieji du–penkis kartus dažniau susiduria su smurtu šeimoje ir kad pastebima daugiau smurto prieš vyresnio amžiaus žmones, migrantus, romų bendruomenę ir etninių mažumų atstovus atvejų, taip pat ragina dėti daugiau pastangų ir užtikrinti didesnę abiejų fondo programų darną ir sąveiką. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad šis fondas yra nauja galimybė įgyvendinti lyčių aspekto integravimą, sudaryti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą ir rinkti pagal lytį suskirstytus duomenis. Taikant tokias priemones galima skatinti didesnę lygybę nagrinėjant įvairų finansavimo poveikį moterims, mergaitėms, vyrams ir berniukams, taip pat nustatant tikslus ir uždavinius ir veiksmingiau paskirstant lėšas siekiant šių tikslų. Visų pirma jis ragina pagal Teisių ir vertybių programos rodiklius suskirstyti pagal lytį. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Be to, EESRK atkreipia dėmesį į didelę vietos bendruomenių tarpusavio mokymosi ir keitimosi gerąja patirtimi pagal programą „Europa piliečiams“ reikšmę ir išskirtinumą, taip pat ragina labiau įtraukti piliečius į miestų partnerystės projektus pasitelkiant partnerystes, kuriomis siekiama užtikrinti, kad šie veiksmai būtų labiau grindžiami principu „iš apačios į viršų“. Visų pirma, siekdamas užtikrinti vietos bendruomenių ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir gebėjimų stiprinimą, Komitetas atkreipia dėmesį į teigiamą su bendruomenės inicijuota vietos plėtra susijusią patirtį (8). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad ir toliau daug dėmesio skiriama pastangoms gerinti žinias apie Sąjungą, jos istoriją ir kultūros įvairovę. Jis mano, kad, atsižvelgiant į didėjantį ekstremizmą ir radikalizmą, į tikslus reikėtų aiškiai įtraukti atminimo veiklą ir kritišką istorinės atminties apmąstymą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK apgailestauja, kad su žiniasklaidos saviraiškos laisve, žiniasklaidos pliuralizmu ir būtinybe spręsti melagingų naujienų sklaidos problemą susiję veiksmai buvo išbraukti iš Teisių ir vertybių programos galutinės redakcijos. Turėdamas omenyje šių veiksmų svarbą ES vertybėms ir pastangoms skatinti demokratinę ir pliuralistinę visuomenę, Komitetas siūlo kurti sinergiją su programa „Kūrybiška Europa“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK ragina skirti finansinę paramą pagal Teisingumo programą visai veiklai, pradedant informuotumo didinimu, visuomenės švietimu ir sutelkimu, tarpusavio mokymusi ir keitimusi patirtimi, analitine ir stebėsenos veikla ir baigiant mokymu ir gebėjimų stiprinimu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos vykdomą veiklą, susijusią su Europos Parlamento pasiūlytų parengiamųjų veiksmų dėl pilietinės visuomenės organizacijoms skirto ES finansinės paramos fondo, remiančio teismo procesus bylose, susijusiose su demokratijos, teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių pažeidimais, įgyvendinimu, ir ragina šią veiklą įtraukti į Teisingumo programą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Paaiškėjo, kad nacionaliniai informacijos centrai apskritai veiksmingai rėmė principą „iš apačios į viršų“, kuriuo grindžiama programa „Europa piliečiams“, palaikė ryšius su galimais paramos gavėjais vietoje ir juos rėmė. EESRK palankiai vertina pasiūlymą išplėsti jų vaidmenį įgyvendinant kitas Teisių ir vertybių programos paprogrames, kartu pabrėždamas būtinybę užtikrinti tinkamą finansavimą ir paskirti subjektus, kurie būtų nepriklausomi nuo savo šalies Vyriausybės, gerai nusimanytų apie pilietinės visuomenės sektorių ir vietos subjektus, taip pat gerai žinotų, kokie yra jų poreikiai. Komitetas ragina parengti gaires dėl jų vaidmens ir uždavinių, įskaitant didesnio programos matomumo užtikrinimą, ir rengti mokymus. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK palankiai vertina tai, jog pilietinio dialogo susitikimai įtraukti kaip programos „Europa piliečiams“ dalis, ir mano, kad tokie susitikimai turėtų būti toliau rengiami, be to, jie turėtų apimti visas fondo veiklos kryptis, siekiant sudaryti sąlygas keistis išsamia informacija apie vertybes, teises, demokratiją ir teisinę valstybę, remiantis Sutarties 11 straipsniu dėl dialogo su pilietine visuomene. Turėtų būti sudarytos galimybės tokiuose susitikimuose dalyvauti atitinkamiems subjektams, išskyrus programos paramos gavėjus; juose turėtų būti aptariami būsimi programos prioritetai. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK palankiai vertina tai, kad visi programų veiksmai bus finansuojami taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą ir kad lėšos bus skiriamos ir dotacijų veiklai, ir veiksmams. EESRK pabrėžia, jog galimybė gauti nedidelių dotacijų yra itin svarbi siekiant užtikrinti, kad pilietinės visuomenės organizacijos dalyvautų įgyvendinant įvairius fondo veiksmus ir kad joms būtų teikiama parama, visų pirma siekiant toliau taikyti principą „iš apačios į viršų“, kuris būtų naudingas nacionaliniams ir vietos paramos gavėjams. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK taip pat mano, kad, siekiant užtikrinti nuoseklesnį Teisių ir vertybių programos įgyvendinimą, šiai programai būtų naudinga taikyti tą patį įvairioms paprogramėms taikytiną tiesioginio valdymo modelį, ir ypač atkreipia dėmesį į teigiamą Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos, kurios veiklą prižiūri Komisija, vertinimą, susijusį su įvairių rūšių dotacijų valdymu, finansavimo susitarimais, supaprastintų išlaidų naudojimu ir nedidele klaidų procentine dalimi. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK ragina vykdant programas įgyvendinti naująsias naujausių finansinių reglamentų nuostatas, pavyzdžiui, dėl naudojimosi bendru finansavimu natūra ir savanorių darbą vertinti kaip tinkamas finansuoti išlaidas, nes jos yra ypač svarbios pilietinei visuomenei. Komitetas taip pat primena, kad reikia apriboti naudojimąsi bendru finansavimu ir daugiau naudotis supaprastinimo priemonėmis, pavyzdžiui, vienkartinėmis išmokomis, fiksuotosiomis normomis ir vieneto įkainiais. Komitetas ragina Komisiją, rengiant šių taisyklių įgyvendinimo gaires ir stebint, kaip jos įgyvendinamos, įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas. Jis taip pat ragina nacionalines Vyriausybes į savo viešojo finansavimo programas įtraukti nuostatas dėl bendro finansavimo natūra tinkamumo ir savanoriško darbo. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK palankiai vertina sprendimą daugeliui metų pratęsti visoms programoms ir fondo veiklos kryptims skirtų dotacijų veiklai trukmę ir pabrėžia būtinumą užtikrinti veiksmų nuoseklumą ir tęstinumą. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK taip pat ragina rengti naujas priemones, kad nacionaliniu lygmeniu būtų galima skatinti pilietinę visuomenę aktyviau dalyvauti, visų pirma srityse, kuriose jai trūksta tinkamų gebėjimų, pavyzdžiui, teikiant efektyvią techninę pagalbą, įgyvendinant parengiamuosius veiksmus, kuriems vadovautų labiau patyrę partneriai, arba skiriant vadinamąsias pakopines dotacijas, taip suteikiant galimybę, pavyzdžiui, skirti skirtingų dydžių dotacijas arba taikyti dviejų etapų paraiškų pateikimo tvarką. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EESRK palankiai vertina tai, jog yra įtrauktas pilietinės visuomenės organizacijų, įtrauktų į pagal Teisių ir vertybių programą vykdomą rėmimo ir pajėgumų stiprinimo veiklą, rodiklis, ir mano, kad tas pat turėtų būti padaryta vykdant Teisingumo programą. Komitetas taip pat ragina konkrečiai nustatyti, kiek lėšų ketinama skirti pilietinės visuomenės organizacijoms, t. y. bent 50 % įvairioms paprogramėms skirtų lėšų. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EESRK ragina Komisiją, bendradarbiaujant su EESRK, surengti metinį susitikimą, skirtą puoselėti koordinavimą tarp viešųjų ir privačių paramos teikėjų srityse, kurioms taikomos fondo garantijos, kad būtų galima pasinaudoti sinergija ir mokytis iš gerosios praktikos pavyzdžių. |
| --- | --- |

4.17.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 81, 2018 3 2, p. 9.

1

(2)  EP rezoliucija „Europos vertybių priemonė“ (2018/2619(RSP)), ir EP rezoliucija „Būsima DFP. Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ (2017/2052(INI)).

2

(3)  https://megacampaign.eu/support-csos-ask-your-mep-to-vote-for--the-european-values-instrument-resolution.

3

(4)  SOC/598 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 173).

4

(5)  komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl veiksmų plano žmogaus teisių ir demokratijos srityje (2015–2019 m.) „Svarbiausias ES rūpestis – užtikrinti žmogaus teises“, JOIN/2015/0016 final.

5

final

(6)  Žr. OL C 81, 2018 3 2, p. 9.

6

(7)  Siekiant užtikrinti suderinamumą su ES parama per išorinius finansavimo šaltinius, pvz., Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę.

7

(8)  OL C 129, 2018 4 11, p. 36.

8

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/184 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/184

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo steigimo

(COM(2018) 471 final – 2018/0248 (COD))

ir Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sienų valdymo ir vizų finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą

(COM(2018) 473 final – 2018/0249 (COD))

(2019/C 62/30)

| Pranešėjas | Giuseppe IULIANO |
| --- | --- |

Pranešėjas

Giuseppe IULIANO

| Konsultavimasis | Taryba, 2018 7 25
  Europos Parlamentas, 2018 7 2 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalis, 78 straipsnio 2 dalis, 79 straipsnio 2 ir 4 dalys ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 101/0/3 |

Konsultavimasis

Taryba, 2018 7 25

Europos Parlamentas, 2018 7 2

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalis, 78 straipsnio 2 dalis, 79 straipsnio 2 ir 4 dalys ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

101/0/3

1.   Išvados

| 1.1. | Migracija yra Europos Sąjungoje nuolat vykstantis istorinis reiškinys, turintis akivaizdų poveikį jos pačios ir ją sudarančių visuomenių ateičiai. Bendras migracijos valdymas ES yra nebaigtas procesas, o pastaraisiais metais ši padėtis peraugo į institucinę krizę, kuri parodė, kad trūksta bendros Europos pozicijos. Dabartinę padėtį galima paaiškinti tuo, kad ES valstybėms narėms nepavyko sukurti bendros Europos prieglobsčio sistemos ir suteikti tinkamos apsaugos šimtams tūkstančių savo šalį priverstų palikti ir prie mūsų sienų atvykusių asmenų ir prieglobsčio prašytojų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad laisvės, saugumo ir teisingumo politika turi būti grindžiama pagrindinių teisių, užtikrintų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, apsauga. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Būtinos didelės permainos migracijos, prieglobsčio ir išorės sienų srityje. Be to, labai svarbu atsižvelgti į įvairių Europos institucijų jau atliktą darbą siekiant persvarstyti esamas priemones ir pasiūlyti alternatyvų, kurios padėtų parengti bendrą, išsamią ir nuoseklią migracijos ir prieglobsčio politiką, remiantis Sutartyje ir tarptautinėje teisėje įtvirtintais principais ir prievolėmis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Reaguojant į piliečių susirūpinimą ir siekiant išvengti didėjančio nusivylimo Europos projektu, būtina parengti visapusišką migracijos ir prieglobsčio politiką, kuri sustiprintų integraciją ir valstybių narių bendradarbiavimą ir aiškiau atspindėtų įvairių Europos institucijų poziciją. EESRK supranta, kad nepasiūlius sprendimų ir nepatenkinus piliečių lūkesčių šiose srityse kyla nusivylimas ir didėja euroskepticizmas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK yra susirūpinęs dėl Europos Sąjungos šalyse didėjančios netolerancijos, rasizmo ir ksenofobijos migrantų ir pabėgėlių atžvilgiu ir pažymi, kad kai kuriose šalyse pagrindinių teisių apsauga gali pablogėti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK džiaugiasi, kad nauji visiškai skirtingo pobūdžio fondai suteiks galimybę tęsti pradėtą darbą, ir palankiai vertina tai, kad padidinamas jiems skirtas finansinis paketas. Komitetas primena, kad šie fondai yra priemonės, kurios turi padėti pereiti prie visapusiškos Europos migracijos ir prieglobsčio politikos. Lėšos skiriamos įvairioms sritims, pavyzdžiui, migracijos, prieglobsčio ir išorės sienų valdymo politikai, tačiau tenka apgailestauti, kad nenurodomi teisėto patekimo į Europos Sąjungą būdai siekiant užtikrinti tinkamą veikimą ir šiose srityse. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Manoma, kad reglamento teisiniu pagrindu teisingai pasirinktas 80 straipsnis, kuriame aiškiai nurodyta, kad bendra prieglobsčio, migracijos ir išorės sienų politika grindžiama solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių, taikančių Šengeno išorės sienų ir vizų nuostatas (1), principu. EESRK mano, kad būtina stiprinti solidarumo principo taikymą, kad tai nebūtų suprantama kaip retorinis klausimas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vienodas požiūris ir kovos su diskriminacija politika yra Europos politikos, įskaitant susijusią su trečiųjų šalių piliečių integracija, ramsčiai. Susirūpinimą kelia tai, kad iš pavadinimo pašalinus žodį „integracija“ gali būti suprasta, kad šiam klausimui skiriama mažiau dėmesio. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Atkreipiamas dėmesys į tai, jog būtina dar kartą paminėti glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą prieglobsčio ir migracijos srityje, visų pirma padedant finansuoti geriausios praktikos pavyzdžių prieglobsčio srityje sutelkimą, be kita ko, kuriant tinklus ir keičiantis informacija apie teisėtą migraciją ir trečiųjų šalių piliečių integraciją. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Palankiai vertinama tai, kad svarba teikiama abiejų fondų lankstumui, o tai reiškia, jog pripažįstama, kad vykdant bendrus veiksmus reikia labiau atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės poreikius. Be to, palankiai vertinamas procesų supaprastinimas, taip pat vertinimo svarbos pripažinimas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK palankiai vertina tai, kad sienų valdymu siekiama didinti ES vidaus saugumą visapusiškai gerbiant pagrindines teises, tačiau apgailestauja, kad nėra jokios konkrečios nuorodos į pagrindinių teisių apsaugą ir pasienio regionuose. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Manoma, kad būtina priminti valstybėms narėms, kad jūrų sienų stebėjimas apima ne tik saugumą ir sienų kontrolę, bet ir paieškos bei gelbėjimo jūroje operacijas. Reikia priminti 2012 m. EŽTT (2) sprendimą, kuriuo draudžiamas priverstinis grąžinimas ne tik valstybės teritorijoje, bet ir vykdant veiksmus už jos teritorijos ribų, taip pat ir atviroje jūroje. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Keliose savo nuomonėse (3) EESRK siūlė ES Šengeno erdvės išorės sienas laikyti bendromis sienomis ir šiuo pagrindu atsakomybės valdymą priskirti Europos lygmeniui. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Migracija yra Europos Sąjungoje nuolat vykstantis istorinis reiškinys, turintis akivaizdų poveikį jos pačios ir ją sudarančių visuomenių ateičiai. Bendras migracijos valdymas ES yra nebaigtas procesas, o pastaraisiais metais ši padėtis peraugo į institucinę krizę, kuri parodė, kad trūksta bendros Europos pozicijos. Labai svarbu atsižvelgti į įvairių Europos institucijų jau atliktą darbą siekiant persvarstyti esamas priemones ir pasiūlyti alternatyvų, kurios padėtų parengti bendrą, išsamią ir nuoseklią migracijos ir prieglobsčio politiką, remiantis tarptautinėje teisėje ir Sutartyse įtvirtintais principais ir prievolėmis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Migracija yra vienas iš Komisijos politinių prioritetų, kurio pagrindinis tikslas – šį klausimą spręsti visapusiškai. 2015 m. priimtoje Europos migracijos darbotvarkėje derinamos skubaus reagavimo į humanitarinę krizę prie Europos sienų ir ilgalaikės priemonės, kad migracija būtų valdoma visapusiškai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Krizė Viduržemio jūros regione išryškino neatidėliotinus poreikius ir kartu atskleidė ES migracijos politikos ir priemonių struktūrinius trūkumus. ES turi rasti tinkamą pusiausvyrą ir europiečiams perduoti aiškią žinią, kad migraciją galima geriau valdyti bendrai. Prieglobsčio ir migracijos fondas (PMF) ir sienų valdymo ir vizų finansinės paramos priemonė yra šio proceso dalis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Atsižvelgdama į 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, Komisija pasiūlė gerokai padidinti migracijos ir sienų valdymui skiriamą bendrą biudžetą naujajam PMF iš viso skiriant 10 415 mln. EUR (dabartinėmis kainomis) (4), o Integruoto sienų valdymo fondui – 9 318 mln. EUR (dabartinėmis kainomis). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prieglobsčio ir migracijos fondu, kaip ir bendra Europos prieglobsčio sistema (BEPS), siekiama prisidėti prie visapusiško migracijos, integracijos ir grąžinimo procesų valdymo, teikiant paramą valstybėms narėms pagal solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sienų valdymo ir vizų finansinės paramos priemone, įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą, siekiama padėti valstybėms narėms geriau įgyvendinti bendras priemones, susijusius su vidaus sienas kertančiais asmenimis ir išorės sienų kontrole, ir bendrą vizų politiką. Tinkamas išorės sienų valdymas yra būtinas norint sukurti vidaus sienų neturinčią erdvę, kurioje asmenys ir prekės galėtų laisvai judėti. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad abiejų priemonių teisiniu pagrindu pasirinktas SESV 80 straipsnis, kuriame nurodyta, kad bendra prieglobsčio, migracijos ir išorės sienų politika grindžiama solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Abiejų fondų įgyvendinimui turi būti nustatytos aiškios ir tikslios gairės dėl valdymo ir kontrolės sistemų ir audito reikalavimų. Turėtų būti skatinama supaprastinti procedūras ir sumažinti jų administracinę naštą, taip pat siekiama pažangos įgyvendinant priemones, kurios užtikrintų su lėšų perdavimu valstybėms narėms susijusį didesnį skaidrumą, geresnę atskaitomybę ir sklandesnį tikslų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vengiant dubliavimosi ir siekiant visiško papildomumo su įvairiomis šiose srityse veikiančiomis ES agentūromis, priemonės turi būti derinamos su kitomis galiojančiomis nuostatomis. Darbą reikia derinti su atitinkamomis ES politikos sritimis, pavyzdžiui, sienų valdymo, vidaus saugumo, trečiųjų šalių piliečių socialinės įtraukties ir integracijos, ir ES išorės politika. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Šios priemonės turi būti lanksčios, kad būtų galima reaguoti į kintančius uždavinius sienų valdymo ir vizų srityje. Todėl teigiamai vertinama tai, kad, be kiekvienai dalyvaujančiai valstybei narei nustatyto įnašo, likusios lėšos skiriamos konkretiems veiksmams, kuriuos įgyvendinant ES suteikia pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Šios priemonės turi padėti išreikšti solidarumą ir bendrą atsakomybę tarp tų valstybių narių, kurios taiko visas Šengeno išorės sienų ir vizų nuostatas (arba rengiasi visateisiškai dalyvauti), ir būti naudojamos siekiant Sąjungos bendros išorės sienų valdymo politikos interesų. Tinkamam Šengeno erdvės veikimui užtikrinti, būtina, kad išorės sienos, kurios yra bendros, būtų valdomos Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Labai svarbu, kad, atsižvelgiant į Europos Tarybos (5) ir paties Europos Parlamento (6) rekomendacijas, tekstuose būtų suvienodinti terminai „neteisėtas“ arba „dokumentų neturintis“ migrantas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ES reikia bendros migracijos politikos numatant priemones ir būdus, kurie palengvintų teisėtą ir tvarkingą migraciją ir teisės į prieglobstį apsaugą. EESRK apgailestauja, kad konstatuojamosiose dalyse daugiausia dėmesio skiriama neteisėtai atvykstantiems asmenims ir sienų kontrolei ir nepaminėta būtinybė siekti pažangos ir diegti naujoves bendroje Europos migracijos sistemoje. Negalima apsieiti ir be Dublino sistemos reformos. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK mano, kad pasiūlymai dėl dviejų finansinių priemonių yra tikslingi, ir pripažįsta, kad techninė ir finansinė pagalba, kurią Europos Sąjunga suteikė valstybėms narėms 2015–2017 m. laikotarpiu per Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą (7) ir taikydama kitas priemones, padėjo pagerinti prieglobsčio, migracijos ir išorės sienų valdymą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK palankiai vertina šių fondų biudžeto padidinimą, jei tik jis padeda siekti tikslo prisidėti prie ES migracijos politikos, kad ji būtų visapusiška, bendra, nuosekli ir priderinta prie tarptautinės teisės principų ir pagal ją būtų pripažįstami priimančiųjų visuomenių ir ES piliečių poreikiai ir glaudžiai bendradarbiaujama su viso pasaulio partneriais. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Manoma, kad į Prieglobsčio ir migracijos fondo pavadinimą reikia sugrąžinti žodį „integracija“, nes įtrauktis yra valstybių narių uždavinys. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Palankiai vertinama tai, kad PMF pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų (įskaitant atokiausius regionus), socialinių subjektų ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį integruojant (taip pat ir į darbo rinką) trečiųjų šalių piliečius trumpuoju ar ilguoju laikotarpiu. EESRK apgailestauja dėl to, kad nesiūloma novatoriškų būdų, kaip šiems subjektams suteikti daugiau galimybių pasinaudoti PMF, ir primena, kad svarbu užtikrinti subsidiarumo principą ir jo laikytis. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Palankiai vertinama tai, kad naudojant šio fondo veiklos paramą gali būti nustatyta, kad valstybė narė nesilaiko atitinkamos srities Sąjungos acquis, jeigu ji nevykdo Sutartyse nustatytų privalomų įsipareigojimų arba jei yra aiškus Sąjungos vertybių prieglobsčio ir grąžinimo srityje pažeidimo pavojus. Pageidautina, kad būtų labiau sukonkretintos tokio nesilaikymo naudojant PMF su veikla susijusiais tikslais pasekmės. Primenama, kad EESRK pritaria tam, kad Komisija galėtų įsikišti susidarius kritinei padėčiai, jeigu ji taikys skaidrią procedūrą, pagal kurią nedelsiant informuos (8) ES teisės aktų leidėjus (Parlamentą ir Tarybą). Be to, Komiteto nuomone, svarbu, kad būtų galima nedelsiant pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras, jei valstybės narės nesilaiko reikalavimų šiose srityse. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis siekiant užtikrinti tinkamą prieglobsčio prašytojų srautų valdymą, būtinos ne tik ekonominės paskatos, bet ir techninis bendradarbiavimas bei institucijų stiprinimas. ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas yra reikalinga, bet ne vienintelė priemonė: jam turi būti skirta pakankamai biudžeto lėšų ir kartu turi būti siekiama tikros ir bendra atsakomybe grindžiamos Europos Sąjungos ir Afrikos šalių partnerystės, kuriai būdingi bendri ir darnaus vystymosi tiksluose, dėl kurių susitarė šios šalys, įtvirtinti siekiai. Turėtų būti stengiamasi gerinti šių veiksmų migracijos ir prieglobsčio srityje koordinavimą kartu stiprinant institucijas ir remiant demokratinius Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD procesus, visada vengiant dubliavimosi ir nepakankamo nuoseklumo. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Manoma, kad būtina atidžiau stebėti pareigą bendradarbiauti ir nustatyti koordinavimo mechanizmus su ESF+ ir ERPF valdančiomis institucijomis kiekvienoje valstybėje narėje, siekiant skatinti koordinavimą ir integravimą ir išnagrinėti, kaip juos taikyti, kai atsakomybė už juos taip pat tenka subnacionalinio lygmens valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Būtina, kad PMF suteiktų didesnę pridėtinę vertę bendros Europos prieglobsčio sistemos stiprinimui, valstybių narių pajėgumams spręsti asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, problemas, skatinimui teisėtais būdais patekti į ES teritoriją ir teisėtų trečiųjų šalių piliečių integracijos rėmimui. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Kalbant apie integraciją, paskirstant asmenis atsižvelgiama tik į per metus atvykstančių asmenų srautus ir bendrą užsienio gyventojų procentinę dalį, nenaudojant jokio kokybinio rodiklio, kuris galėtų padėti geriau nustatyti konkrečius valstybių narių poreikius. Todėl būtina tiksliau apibrėžti tikslus ir nustatyti rodiklius (9), kad būtų galima nuolat vertinti teigiamą PMF indėlio šiose srityse poveikį. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Itin svarbu užtikrinti PMF laikotarpio vidurio ir retrospektyvinį vertinimą ir nustatyti lanksčius mechanizmus, kurie leistų pakoreguoti įvertintus veiksmus. Manoma, kad būtina derinti poveikio ir rezultatų vertinimą, visų pirma tų veiksmų, kurie kiekvienoje valstybėje narėje gali būti vykdomi skirtingais administraciniais lygmenimis. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Neteisėtos migracijos paskatų mažinimas vykdant grąžinimo ir readmisijos politiką nėra akivaizdus. Manoma, kad būtina parengti grąžinimo ir readmisijos politiką, kuri būtų veiksminga ir užtikrintų nukentėjusių asmenų žmogaus teises, ir pabrėžiama, kad reikia patobulinti šios politikos ir jos realaus poveikio neteisėtos migracijos srautų mažinimui vertinimą. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Be to, svarbu pabrėžti, kad būtina kovoti su neteisėtu užimtumu, ypač reikiamų dokumentų neturinčių migrantų arba piktnaudžiavimo ir išnaudojimo atvejais. Labai palankiai vertinama tai, kad PMF gali padėti finansuoti priemones, kuriomis siekiama kovoti su neteisėtos migracijos paskatomis, įskaitant ir neteisėtą užimtumą, kuris gali būti neteisėtus srautus, nesąžiningą įmonių konkurenciją ir teisių pažeidimus (10) skatinantis elementas. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Labai palankiai vertinama tai, kad skiriama išteklių Europos Sąjungos lygmens perkėlimo į ES (ir humanitarinio priėmimo) sistemai. Tikimasi, kad Sąjungos tikslinė perkėlimo į ES programa užtikrins veiksmingą šių įsipareigojimų vykdymą valstybėse narėse. EESRK jau pareiškė remiąs Sąjungos tikslinę perkėlimo į ES programą tikėdamasis, kad ji užtikrins veiksmingą šios iniciatyvos įgyvendinimą valstybėse narėse ir kad aktyviausiai dalyvaujančioms valstybėms narėms bus skiriamos finansinės paskatos. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Sienų valdymo ir vizų finansinės paramos priemone dar kartą patvirtinamas noras padėti užtikrinti Europos Sąjungos vidaus saugumą kartu visapusiškai gerbiant pagrindines teises, tačiau tenka apgailestauti, kad konkrečiai nekalbama apie šių teisių apsaugą pasienio zonose, taip pat turint omenyje asmenis, kurie nėra Europos Sąjungos piliečiai. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK palankiai vertina tai, kad ši priemonė suteikia valstybėms narėms galimybę įgyvendinti projektus su trečiąja šalimi arba jos teritorijoje prieš tai pasikonsultavus su Komisija. Komitetas mano, kad turėtų būti geriau informuojama apie šių konsultacijų (arba informacijos perdavimo) reikalavimus ir nustatyti aiškūs kriterijai, kurie, be kita ko, apimtų žmogaus teisių padėtį kelionės tikslo šalyje. Tai atrodo būtina, nes veiksmai su trečiąja šalimi gali būti susiję su neteisėto sienos kirtimo stebėjimu, nustatymu bei prevencija ir neteisėtai sienas kirtusių asmenų identifikavimu, sekimu ir sulaikymu. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Komitetas apgailestauja, kad reglamente kova su neteisėta migracija ne kartą gretinama su kova su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, neskiriant neteisėtų antrojo reiškinio veiksmų, palyginti su pirmuoju. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Sienų valdymo klausimu nusivylimą kelia tai, kad saugumas vis dar suprantamas kaip iš esmės karinis klausimas, o Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje teigiama, kad ES skatins žmonių saugumą laikydamasi integruoto požiūrio. Tai reiškia, kad bus imamasi veiksmų, kuriais, be kita ko, siekiama mažinti skurdą ir nelygybę, propaguoti gerą valdymą ir žmogaus teises, prisidėti prie vystymosi ir šalinti pagrindines konfliktų ir nesaugumo priežastis. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | EESRK palankiai vertina tai, kad pažymima, jog šia priemone taip pat siekiama padėti apsaugoti ir išgelbėti migrantų gyvybes, ir primenama valstybėms narėms, kad jūrų sienų stebėjimas apima ne tik saugumą ir sienų kontrolę, bet ir paieškos bei gelbėjimo jūroje operacijas. |
| --- | --- |

4.18.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Žr. SOC/582 dėl vizų kodekso peržiūros (OL C 440, 2018 12 6, p. 142).

1

(2)  Byla Hirsi Jamaa ir kt. prieš Italiją (ieškinys Nr. 27765/09).

2

(3)  OL C 303, 2016 8 19, p. 109; OL C 451, 2014 12 16, p. 1; OL C 458, 2014 12 19, p. 7; OL C 44, 2011 2 11, p. 162.

3

(4)  Daugiau informacijos apie šiuos skaičius pateikta ECO/460 – Daugiametė finansinė programa po 2020 m., (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

4

(5)  Europos Tarybos parlamentinė asamblėja. Rezoliucija 1509 (2006).

5

(6)  2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2004–2008 m. (2007/2145(INI))

6

(7)  2014 m. balandžio mėn. priimtas Reglamentas (ES) Nr. 516/2014, kuriuo nustatoma speciali ES finansavimo migracijos ir prieglobsčio srityje programa 2014–2020 m. laikotarpiui siekiant finansine parama prisidėti prie veiksmingo migracijos srautų valdymo ir bendro ES požiūrio į prieglobstį ir migraciją formavimo bei taikymo. PMIF siekta keturių tikslų: 1) stiprinti ir plėtoti bendrą Europos prieglobsčio sistemą (BEPS), 2) remti teisėtą migraciją valstybėse narėse atsižvelgiant į jų ekonominius ir socialinius poreikius ir skatinti veiksmingą trečiųjų šalių piliečių integraciją, 3) tobulinti teisingas ir veiksmingas grąžinimo strategijas siekiant kovoti su neteisėta imigracija, 4) didinti valstybių narių solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą ypatingą dėmesį skiriant nuo migracijos ir prieglobsčio prašytojų srautų labiausiai nukentėjusioms valstybėms narėms.

7

(8)  OL C 303, 2016 8 19, p. 109

8

(9)  EBPO/ES (2015 m.) Indicators of Immigrant Integration 2015 („Imigrantų integracijos rodikliai 2015 m.“) arba Saragosos rodikliai.

9

Indicators of Immigrant Integration 2015

(10)  Žr. priimtas nuomones OL C 204, 2008 8 9, p. 70 ir OL C 75, 2017 3 10, p. 81.

10

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/189 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/189

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vidaus saugumo fondo

(COM(2018) 472 final – 2018/0250 (COD))

(2019/C 62/31)

| Pranešėjas | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Pranešėjas

José Antonio MORENO DÍAZ

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 7 2
  Taryba, 2018 7 25 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 82 straipsnio 1 dalis, 84 straipsnis, 87 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 141/3/4 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 7 2

Taryba, 2018 7 25

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 82 straipsnio 1 dalis, 84 straipsnis, 87 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 18

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

141/3/4

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria tam, kad būtina skirti daugiau išteklių su saugumu susijusiems praktiniams ir prevenciniams veiksmams bei programoms įgyvendinti ir, siekiant juos sustiprinti, įsteigti lankstų ir skaidrų fondą – jo lėšos turėtų būti paskirstomos atsižvelgiant į aiškius ir nuspėjamus veiklos kriterijus ir tikslus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Saugumo fondas turėtų būti sudarytas taip, kad būtų stiprinama prevencinė politika, todėl reikia aktyviai stiprinti ryšius ir bendradarbiauti su pilietine visuomene, ypač teikiant paramą aukoms ir nustatant su jomis susijusią tvarką, atliekant saugumo srities subjektų auditą ir vykdant radikalizacijos prevenciją. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tiek Sąjungos valstybių narių, tiek trečiųjų šalių atveju iš fondo mokamos dotacijos turi būti skiriamos tik toms viešosioms institucijos, kurios veiksmingai užtikrina, kad būtų visapusiškai gerbiamos žmogaus teisės. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Steigiant ir toliau plečiant šį fondą, EESRK turi būti laikomas stebėtoju, kad ES lygmeniu būtų galima išgirsti organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atkreipiame dėmesį, kad būtina konkrečiai spręsti dėl kraštutinių dešiniųjų grupuočių smurtinio radikalėjimo kylančios rizikos klausimą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pažymime, kad reikia imtis veiksmų, kuriais būtų užkirstas kelias organizuotų nusikalstamų grupuočių finansavimo mechanizmams ir šių grupuočių kapitalo judėjimui. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, jog negalima apsiriboti vien reagavimu ir būtina stiprinti prevencinę politiką, siekiant nuodugniau išnagrinėti priežastis, dėl kurių kai kurie asmenys radikalizuojasi ir kelia pavojų kitiems bendrapiliečiams, taip pat smurtinių grupuočių finansavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Remiantis pamatine Sąjungos filosofija, žmogaus teisės turi būti neatsiejama bet kokio įgyvendinamo veiksmo dalis ir išankstinė sąlyga. Finansavimo fondo atveju šis principas turėtų būti išreiškiamas atsisakant teikti fondo dotacijas tiems subjektams, kurie neatitinka būtiniausių standartų. Tai patvirtina ir neseniai Komisijos pateiktas pasiūlymas (1) dėl finansinių priemonių teisinės valstybės principo taikymui valstybėse narėse užtikrinti, ir EESRK įsteigta darbo grupė dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Pasiūlymo tekstas

| 2.1. | Šiame dokumente sistemingai vartojamos įvairios sąvokos, kurių apibrėžtys pateiktos Komisijos pasiūlymo 2 straipsnyje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK supranta nagrinėjamame pasiūlyme išreikštą susirūpinimą dėl to, kad saugumui Europoje kyla vis didesnė ir įvairesnė grėsmė – tai matyti iš teroristinių išpuolių, naujų organizuoto nusikalstamumo formų ir kibernetinių nusikaltimų. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Saugumas iš esmės yra tarpvalstybinis klausimas, todėl reikia tvirto ir koordinuoto ES atsako: ES kyla ne tik vidaus saugumo iššūkių, bet ir sudėtingų išorės grėsmių, kurių jokia valstybė narė negali atremti pati viena. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Saugumui ir ateinančiais metais toliau bus teikiama didelė svarba Europos Sąjungoje, ir Europos piliečiai tikisi, kad jų Sąjunga ir nacionalinės Vyriausybės užtikrins saugumą sparčiai besikeičiančiame neramiame pasaulyje. Todėl pageidautina švietimo ir ugdymo srityje imtis smurtinio elgesio prevencijos veiksmų, įskaitant vadovėlius ir mokymo priemones, kuriomis perteikiama pagarbos pagrindinėms teisėms, pliuralizmui ir įvairovei vizija. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Žinoma, atskiros valstybės narės vienos ir be finansinės ir techninės ES paramos negali įveikti Sąjungai kylančių problemų, visų pirma susijusių su tarptautiniu terorizmu. Epochoje, kai terorizmas, vykdomas tiek tarpvalstybiniu mastu, tiek šalies viduje, prisidengiant religija ar politiniu ekstremizmu, kurį ypač skatina kraštutinės dešiniosios pažiūros, bei kiti pavojai, kylantys dėl prekybos narkotikais, prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais ir kitų sunkių nusikaltimų, nepaiso jokių sienų, valstybės narės ir toliau yra įsipareigojusios savo piliečiams užtikrinti visuomenės saugumą visapusiškai laikantis ES teisės aktuose ir tarptautinėse sutartyse įtvirtintų pagrindinių teisių. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ES gali ir turi remti šiuos veiksmus ir šiuo požiūriu Sutartyse numatytas poreikis užtikrinti aukštą saugumo lygį, visų pirma prevencinėmis priemonėmis, taip pat policijos, teismų ir kitoms kompetentingoms institucijoms, pavyzdžiui, decentralizuotoms agentūroms, koordinuojant veiklą ir bendradarbiaujant. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas), Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL) ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras (ENNSC) atlieka svarbų operatyvinį, koordinavimo ir paramos vaidmenį įgyvendinant ES prioritetus, tikslus ir veiklą saugumo srityje. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vidaus saugumo fondas įsteigtas tam, kad palengvintų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp valstybių narių teisėsaugos tarnybų ir kitų atitinkamų institucijų. Šis bendradarbiavimas visų pirma skatinamas sudarant sąlygas užtikrinti skirtingų ES saugumo srities informacinių sistemų sąveikumą, o drauge ir veiksmingesnį ir efektyvesnį sienų ir migracijos srautų valdymą, vykdant bendrus operatyvinius veiksmus, teikiant paramą mokymams rengti, pagrindinei su saugumu susijusiai infrastruktūrai statyti, taip pat keleivių duomenų įrašų rinkimui ir tvarkymui užtikrinti, laikantis atitinkamo ES acquis, ir reikalingai techninei įrangai įsigyti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Fondu siekiama stiprinti tarpvalstybinį operatyvinį bendradarbiavimą, susijusį su tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencija, nustatymu ir tyrimu, ir remti pastangas, kuriomis siekiama stiprinti gebėjimus užkirsti kelią tokiam nusikalstamumui, įskaitant terorizmą, visų pirma stiprinant visų valstybių narių valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir privačių partnerių bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Pilietinės visuomenės dalyvavimas sprendžiant su saugumu susijusius klausimus buvo itin naudingas ir reikalingas nustatant griežtesnius standartus pagrindinių teisių laikymosi srityje, užtikrinant, kad valdžios institucijų atžvilgiu nebūtų jokio piktnaudžiavimo, ir pasmerkiant tam tikrą nepageidaujamą požiūrį, kuris nuolat kelia pagundų. Mūsų demokratinėje aplinkoje negalima laikytis tik veiksmingumu ir saugumu grindžiamo požiūrio. Fondu turėtų būti galima naudotis tiek siekiant finansuoti programas, kuriomis stiprinama tokio pobūdžio kontrolė, tiek remti teisines struktūras, kuriomis sudaromos sąlygos atlikti nepriklausomą teisėsaugos institucijų įgyvendinamų veiksmų teisminę peržiūrą. Tai pasakytina ir apie neginčijamą jo užduotį radikalizacijos prevencijos, švietimo ir visuomenės informuotumo didinimo srityse. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Nevyriausybinės organizacijos ir kiti pilietinės visuomenės subjektai jau padeda kiekybiškai ir kokybiškai užtikrinti saugumą įgyvendindami veiksmus šiose srityse:






  — | valstybių narių valdžios institucijų taikomų pernelyg griežtų priemonių, taip pat priemonių, kuriomis pažeidžiamos žmogaus teisės, prevencija ir su jomis susijęs baudžiamasis persekiojimas, |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

valstybių narių valdžios institucijų taikomų pernelyg griežtų priemonių, taip pat priemonių, kuriomis pažeidžiamos žmogaus teisės, prevencija ir su jomis susijęs baudžiamasis persekiojimas,

| — | visų rūšių ideologinės radikalizacijos prevencija ir su ja susijęs baudžiamasis persekiojimas, |
| --- | --- |

—

visų rūšių ideologinės radikalizacijos prevencija ir su ja susijęs baudžiamasis persekiojimas,

| — | visuomenės informuotumo apie aukas, jų socialinę integraciją ir būtinos paramos teikimą didinimas, |
| --- | --- |

—

visuomenės informuotumo apie aukas, jų socialinę integraciją ir būtinos paramos teikimą didinimas,

| — | veiklos organizavimas ir užtikrinimas, kad aukos ir visi joms padedantys subjektai, taip pat asmenys, besirūpinantys saugumo srities problemomis, galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį ir prisidėti prie veiksmų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

veiklos organizavimas ir užtikrinimas, kad aukos ir visi joms padedantys subjektai, taip pat asmenys, besirūpinantys saugumo srities problemomis, galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį ir prisidėti prie veiksmų įgyvendinimo,

| — | veiksmai švietimo srityje, visų pirma skirti jaunimui, nes jie ypač svarbūs didinant informuotumą ir užtikrinant radikalizacijos prevenciją, |
| --- | --- |

—

veiksmai švietimo srityje, visų pirma skirti jaunimui, nes jie ypač svarbūs didinant informuotumą ir užtikrinant radikalizacijos prevenciją,

| — | daug kitų veiksmų, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai gerina tiek vidaus, tiek pasienio saugumą, pavyzdžiui, pirmiau minėtas saugumo pajėgų veiksmų auditas, švietimas ir informuotumo didinimas, aukų apsauga ir priėmimas ir pan., |
| --- | --- |

—

daug kitų veiksmų, kurie tiesiogiai ar netiesiogiai gerina tiek vidaus, tiek pasienio saugumą, pavyzdžiui, pirmiau minėtas saugumo pajėgų veiksmų auditas, švietimas ir informuotumo didinimas, aukų apsauga ir priėmimas ir pan.,

| — | šiuo požiūriu pilietinei visuomenei turi būti leista nuolat stebėti, kaip naudojamasi fondu. |
| --- | --- |

—

šiuo požiūriu pilietinei visuomenei turi būti leista nuolat stebėti, kaip naudojamasi fondu.

| 2.12. | Visus šiuos veiksmus turėtų tiesiogiai remti Sąjungos valdžios institucijos ir, atsižvelgiant į tai, kad šiais veiksmais skatinamas saugumas, pirmiau minėtam asignavimui reikėtų numatyti atitinkamą biudžeto eilutę. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tiek ES, tiek ir valstybės narės turi suprasti, kad ir tam tikros pilietinės visuomenės organizacijos gali tiesioginėmis ar netiesioginėmis priemonėmis skatinti diskusijas ir (arba) veiksmus, prieštaraujančius ES vertybėms ir teisėms. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Svarbiausias uždavinys, kurį siekiama spręsti šiuo pasiūlymu, – būtinybė užtikrinti didesnį būsimo fondo valdymo lankstumą, palyginti su dabartiniu programavimo laikotarpiu. Be to, būtina taikyti priemones, kurios padėtų užtikrinti, kad ES finansavimas būtų skiriamas prioritetams ir veiksmams, kurie Sąjungai teiktų didelės pridėtinės vertės. Naujiems uždaviniams ir prioritetams įgyvendinti reikia naujų finansavimo paskirstymo tiesioginiam, netiesioginiam ir bendram valdymui mechanizmų, todėl siekiant minėtų tikslų jais taip pat turi būti sudaromos sąlygos įtraukti ankstesnėje dalyje nurodytus aktyvius pilietinės visuomenės narius. Todėl siūlome, kad šio fondo steigimo ir tolesnės plėtros etape EESRK būtų laikomas stebėtoju, kad organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę būtų galima išgirsti ES mastu. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Atsižvelgiant į bendros fondo lėšų sumos ir dotacijos dydį (2 500 000 000 EUR), reikėtų patikslinti šios sumos paskirstymo kriterijus. Palankiai vertintinas reikiamo lankstumo išsaugojimas, tačiau reikėtų aiškiai nurodyti biudžeto eilutes, kurioms šis asignavimas bus paskirstytas. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Šios eilutės turi būti nustatomos remiantis paprastumo kriterijumi ir grindžiamos tarpusavio pasitikėjimu, išvengiant pernelyg didelių biurokratinių suvaržymų norint pasinaudoti fondo lėšomis. Šiuo atžvilgiu skatinant aiškumą ir nuspėjamumą, bus sudarytos palankesnės sąlygos sprendimus priimantiems subjektams iš įvairių valstybių steigti specialios paskirties grupes arba imtis skubių intervencinių veiksmų kartu užtikrinant, kad išlaidos būtų padengtos arba šie veiksmai būtų remiami fondo lėšomis. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Vidaus saugumo fondo ir, remdamasis Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 2 dalimi, Vidaus saugumo fondo įsteigimą laiko tinkamu. Komitetas taip pat mano, kad pasiūlymas yra pagrįstas, nes juo atsižvelgiama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnyje nustatytus tikslus, kuriems taikomi SESV 80 straipsnyje įtvirtinti solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo principai bei subsidiarumo – kalbant apie neišimtinę kompetenciją – ir proporcingumo principai. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Bet kuriuo atveju Vidaus saugumo fondo įsteigimu siekiama suteikti papildomą priemonę kitų Sąjungoje jau veikiančių agentūrų ir įsteigtų fondų bei kitų nacionalinių įstaigų veiklos srityje. Pagrindinis šios priemonės tikslas – padėti užtikrinti kuo didesnį saugumo lygį Sąjungoje, visų pirma kovojant su terorizmu ir radikalizacija, sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu bei kibernetiniais nusikaltimais, taip pat teikiant paramą nusikaltimų aukoms ir užtikrinant jų apsaugą. Su šiais tikslais siejami kiti konkretūs tikslai, pvz., dalijimasis informacija, bendrų tarpvalstybinių veiksmų ir su prevencija susijusių pajėgumų stiprinimas, visais atvejais užtikrinant įvairių valstybių narių valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir privačių partnerių bendradarbiavimą (2). Šiuo atžvilgiu taip pat būtina spręsti nusikalstamų organizacijų finansavimo mechanizmų ir kapitalo judėjimo klausimą, todėl fondas turi atsižvelgti į šią problemą. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Galiausiai reikia atkreipti dėmesį, kad EESRK stebėtojo teisėmis dalyvavo Aukšto lygio grupės radikalizacijos prevencijos klausimais, kurią 2017 m. įsteigė Europos Komisija, veikloje (3). |
| --- | --- |

2.19.

3.   Rekomendacijos

| 3.1. | Fondas turėtų išnagrinėti ir ištirti pagrindines priežastis, kodėl kai kurie asmenys prisijungia prie visuomenei pavojų keliančių grupuočių ir jas steigia, kad būtų išvengta konkrečių situacijų. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vidaus saugumo fondo įsteigimas grindžiamas ankstesnių priemonių, pvz., Saugumo ir laisvių apsaugos programos, policijos bendradarbiavimo priemonės ir Teisingumo programos kovos su narkotikais politikai skirtos dalies, investicijomis ir laimėjimais. Bet kokiu atveju reikia išnagrinėti teiginį, kad „pagal šią priemonę bus galima įgyvendinti naujus prioritetus arba imtis skubių veiksmų taikant politikos tikslui tinkamiausią įgyvendinimo būdą“ (4). Prioritetą reikėtų teikti inovacijoms, nes grupuotės, su kuriomis kovojama, yra labai novatoriškos. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Fondo lėšų paskirstymo kriterijai pirmiausia turi būti grindžiami veikla, t. y. veiksmai ir programos neturi būti finansuojami atsižvelgiant į tokius kriterijus kaip šalies dydis ar gyventojų skaičius. Pirmenybė taip pat turi būti teikiama visiškam skaidrumui fondo, kuriuo galės naudotis žiniasklaida ir pilietinė visuomenė, lėšų paskirstymo ir ekonomiškumo srityje, suteikiant galimybę patikrinti, ar laikomasi sąlygų, nustatytų norint pasinaudoti fondo lėšomis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Taip pat svarbu, kad įsteigus fondą numatyta atlikti būsimą jo reikšmingumo ir veiksmingumo vertinimą reguliariai atliekant atnaujintą bendrosios padėties tyrimą, kuriuo remiantis galima įvertinti fondo raidą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nori pabrėžti keletą naujų prioritetų, kurie neminimi šiame dokumente ir kuriems vertėtų skirti ypatingą dėmesį, nes jie gali tapti svarbiu, visų pirma radikalizacijos prevencijos tikslo, su kuriuo netgi sietinas tam tikras kai kurių valdžios institucijų bendrininkavimas, aspektu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Šiuo atveju omenyje turime kraštutinių dešiniųjų grupuočių, dešiniosios pakraipos ekstremistų, neonacių, antisemitinius, baltųjų rasę ar kitokio pobūdžio diskriminaciją dėl rasės, kilmės, seksualinės orientacijos ar kt. aukštinančius judėjimus, kurie kelia faktinę grėsmę saugumui ir teisinei valstybei (ši problema priklauso Sąjungos kompetencijos sričiai), visų pirma tiek, kiek šių judėjimų atžvilgiu, nepaisant to, kad jie grindžiami ultranacionalistinėmis paskatomis, tampa naudinga stiprinti tarptautinius ryšius ir koordinuoti veiksmus su kitų tautų panašaus pobūdžio judėjimų narių veiksmais (5). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Atrodo, kad apsaugos ir paramos prekybos žmonėmis tinklų aukoms teikimas priklauso nuo veiksmingo ir efektyvaus bendradarbiavimo vykdant už šią prekybą atsakingų subjektų baudžiamąjį persekiojimą. Tačiau pagrindinis Sąjungos ir fondo veiklos šioje srityje tikslas turi būti apsaugoti aukas, ir ši apsauga neturėtų priklausyti nuo to, kaip veiksmingai bendradarbiaujama siekiant nubausti atsakingus subjektus už netinkamą elgesį. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tačiau naudojant fondo lėšas, kad tiek aukoms, tiek institucijoms, kurios padeda užtikrinti aukų apsaugą ir integraciją, būtų galima tiesiogiai suteikti reikalingų išteklių, neabejotinai bus sudarytos įprastos sąlygos tokiam bendradarbiavimui, kartu palengvinant baudžiamąjį persekiojimą ir prevencinių priemonių taikymą bent vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Radikalizacijos prevencija yra svarbi sritis, kuri turėtų apimti ne tik vieną galimos radikalizacijos kryptį, atsižvelgiant į tai, kad didžiausius pastarųjų metų teroristinius išpuolius surengė ekstremistinės islamistų grupuotės. Itin daug dėmesio reikėtų skirti politiniam ir ideologiniam ekstremizmui, kurio atsiradimo priežastys, sritys, kuriose jis pasireiškia, ir jo galimos aukos visiškai skiriasi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kitas pasiūlyme nagrinėjamas klausimas, kurį EESRK vertina kritiškai, yra ex post vertinimai, suinteresuotųjų subjektų konsultacijos ir poveikio vertinimai. Atsižvelgiant į tai, ar įgyvendintomis priemonėmis veiksmingai pasiekti tikslai, šių priemonių sąnaudos, loginis pagrindas, tinkamumas, nuoseklumas ir papildomumas neabejotinai vertinami teigiamai. Tačiau atliekant analizę neįvertinta, ar šios priemonės padėjo sustiprinti ne tik bendradarbiavimą, dalijimąsi žiniomis ir gerąja patirtimi, taip pat institucijų tarpusavio pasitikėjimą, bet ir su pagrindinėmis teisėmis susijusius aspektus, kuriems skirta tik nedidelė dalis – nereikalingas įsipareigojimas 3 straipsnio pabaigoje. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Atsižvelgiant į istorinę įtampą tarp saugumo ir pagrindinių teisių, tokia siūloma priemonė, kuria siekiama padidinti neabejotinai reikalingą saugumą, turi būti papildyta konkrečiais tikslais užtikrinti didesnę pagarbą pagrindinėms teisėms saugumo sistemoje. Jokiu būdu negalima leisti, kad didinant saugumą nukentėtų pagrindinės teisės. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Jeigu tam tikra Sąjungos valstybė narė arba ES nepriklausanti šalis neįrodo, kad jos teisėsaugos tarnybos ir kitos atitinkamos institucijos vykdo tinkamą veiklą, arba nesutinka, kad būtų teikiamas atitinkamas mokymas arba šiuo atžvilgiu vykdomiems veiksmams būtų taikomi stebėsenos mechanizmai, tokiai šaliai neturėtų būti suteiktas finansavimas fondo lėšomis ir ji neturėtų būti įtraukta į fondo taikymo sritį. Atitiktis būtiniesiems standartams, kuriais užtikrinama pagarba žmogaus teisėms, turi būti conditio sine qua non, kad būtų galima gauti paramą iš kitų ES valstybių narių, pasitelkus šį saugumo fondą ar bet kurį kitą solidarumo mechanizmą. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Atsižvelgdami į suderinamumo su kitomis Sąjungos politikos sritimis aspektą, turime atkreipti dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti sąveiką ir nuoseklumą su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu, Integruoto sienų valdymo fondu ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra. Konkrečiai kalbant, atsižvelgiant į šį skyrių, kilo abejonių dėl to, ar šių fondų ir minėtos agentūros veiksmais neskiriama pernelyg daug dėmesio tikslui užtikrinti saugumą, palyginti su kitomis užduotimis, kurias visos ES institucijos įpareigotos vykdyti visais lygmenimis. Tai tiesiogiai susiję su raginimu daugiau dėmesio skirti didesnėms garantijoms, kad bus laikomasi pagrindinių teisių. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Fondo lėšomis galima ir reikia remti bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis veiklą, tačiau šios lėšos negali būti skiriamos tiesiogiai šių šalių valdžios institucijoms. Lėšos turi būti skiriamos veiksmams ir programoms, kurias kartu įgyvendina valstybių narių ir trečiųjų šalių valdžios institucijos. Bendradarbiavimas turi visiškai priklausyti nuo finansavimo fondo lėšomis stebėsenos, to, kaip bendradarbiavimo veikloje dalyvaujančios šalys paramos gavėjos gerbia žmogaus teises, ir ypač nuo pripažinto bendradarbiaujančių įstaigų, kurioms gali būti skiriamas toks finansavimas, viešojo pobūdžio, kalbant apie valstybės nuosavybę ir valdymą. Būtina užtikrinti, kad galiausiai fondo lėšomis jokiu būdu nebūtų finansuojamos nekontroliuojamos grupės ar elementai, kurie netgi gali kelti grėsmę saugumui savo šalyse arba pačioje Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Tarptautinėmis jūrų laivininkystės teisės priemonėmis, taip pat Konvencija dėl pabėgėlių statuso ir kitomis teisinės sistemos priemonėmis, kuriomis saugomi nepalankioje padėtyje atsidūrę sienas kertantys asmenys, kurie šiuo tikslu naudojasi netradicinėmis priemonėmis, Sąjunga ir visos jos valstybės narės įpareigojamos į sienų apsaugos politikos prioritetines sritis įtraukti gelbėjimą jūroje, užtikrinant, kad jūroje išgelbėti asmenys būtų tinkamai priimti arčiausiai esančiuose uostuose ir į uostus atvykstančiuose laivuose, atsižvelgiant į šių asmenų pagrindines teises, ir vykdyti grįžimo arba grąžinimo procedūras, suteikiant konkrečias su tokių asmenų teisėmis susijusias garantijas, ypač turint omenyje teisę į pabėgėlio statuso pripažinimą. Saugumo fondas taip pat turėtų būti naudojamas šiais tikslais, tiek finansuojant valstybių poreikius, tiek teikiant paramą pilietinei visuomenei, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

3.15.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 324 final.

1

final

(2)  Pasiūlymo 3 straipsnio 1 ir 2 dalys.

2

(3)  Aukšto lygio grupės radikalizacijos prevencijos klausimais (angl. HLCEG-R) galutinė ataskaita.

3

(4)  Pasiūlymo aiškinamojo memorandumo p. 2.

4

(5)  Komisijos aukšto lygio grupės radikalizacijos prevencijos klausimais (angl. HLCEG-R) galutinė ataskaita; su politikos sritimis susijusios rekomendacijos. 2.5: „Apie ideologiją ir poliarizaciją“. Grupė pripažįsta, kad taip pat reikia skirti dėmesį išaugusiam dešiniosios pakraipos ekstremizmui ir vyraujančiai visuomenės poliarizacijos tendencijai.

5

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/194 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/194

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteton nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus“ ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1288/2013

(COM(2018) 367–2018/0191 (COD))

(2019/C 62/32)

| Pranešėja | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Imse SPRAGG NILSSON |

Pranešėja

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Bendrapranešėjė

Imse SPRAGG NILSSON

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 14
  Taryba, 2018 6 21 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnio 4 dalis, 166 straipsnio 4 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 186/3/1 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Taryba, 2018 6 21

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 straipsnio 4 dalis, 166 straipsnio 4 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

186/3/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

EESRK:

| 1.1. | palankiai vertina būsimos programos „Erasmus“ tikslą padėti žmonėms įgyti žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kurių reikia norint įveikti socialinius ir ekonominius iššūkius, ir sutelkti didžiausią dėmesį į jaunuosius Europos Sąjungos piliečius; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | tikisi, kad, įgyvendinant būsimą programą „Erasmus“, į švietimą ir mokymą bus žvelgiama holistiškai, t. y. bus laikomasi požiūrio, pagal kurį labai svarbų vaidmenį atlieka bendrosios kompetencijos (1) ir pagrindiniai gebėjimai, taip pat nuolatinis įgūdžių tobulinimas mokantis visą gyvenimą, specialų dėmesį skiriant jų patvirtinimui ir pripažinimui; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | siūlo nekeisti programos pavadinimo ir ją toliau vadinti „Erasmus+“, nes šis pavadinimas atspindi tai, kad visos programos įtrauktos į vieną struktūrą; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | palankiai vertina pasiūlymą du kartus padidinti programos biudžetą, tačiau ragina jį padidinti tris kartus, nes taip būtų parodomi didesni įsipareigojimai švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto priemonėmis remti žmonių išsilavinimą, profesinį ir asmeninį tobulėjimą, siekiant užtikrinti tikrą įtrauktį ir prieigą visiems; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | mano, kad didesnis biudžetas turėtų būti siejamas su didesniu lankstumu ir atsakomybe nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | atkreipia dėmesį į tai, kad anksčiau veiksmai, kurių imtasi pagal jaunimui skirtą skyrių, veiksmingiausiai padėjo užmegzti ryšius su mažiau galimybių turinčiais asmenimis ir kad paskirstant finansavimą reikėtų atsižvelgti į šį aspektą; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | prašo, kad į iniciatyvą „DiscoverEU“ būtų įtrauktas stiprus mokymosi aspektas, jeigu šią iniciatyvą ketinama paversti šios programos dalimi; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | pabrėžia, kad virtualios priemonės turėtų ne užgožti ar pakeisti praktinę patirtį, bet ir toliau tik ją papildyti; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | pritaria padidintam tikslų skaičiui suaugusiųjų mokymosi ir tęstinio profesinio rengimo ir mokymo srityje ir siūlo į išplėstą taikymo sritį atsižvelgti paskirstant finansavimą; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | prašo, taikant mokymosi visą gyvenimą principą, daugiau dėmesio skirti tarpsektoriniam bendradarbiavimui (KA2), šiuo tikslu skiriant pakankamai lėšų didelio masto politikos projektams įgyvendinti; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | palankiai vertina tai, kad daugiau lėšų numatoma skirti darbuotojams, visų pirma mokytojų ir instruktorių judumui, siekiant remti jų pradinį ir tęstinį profesinį tobulėjimą; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | palankiai vertina gerus šio pasiūlymo ketinimus teikti nedideles dotacijas, siekiant padėti tiems subjektams, kurie neturi paraiškų teikimo pagal šią programą patirties; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | rekomenduoja naujosios programos Jaunimo skyriuje pirmenybę teikti savanoryste grindžiamoms veikloms ir organizacijoms, o ne vartoti terminus „smulkios“ ir „didelės“. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę teikti dotacijas didelio masto Europos jaunimo renginiams; |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | taip pat palankiai vertina tai, kad šiame pasiūlyme pabrėžiama nepriklausomos audito įstaigos svarba vertinant nacionalinių agentūrų veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | mano, kad, norint pasiekti daugiau tikslinių grupių, informacija apie būsimą programą turi būti skleidžiama ir pati programa turi būti populiarinama pasitelkiant švietimo ir mokymo įstaigose, įdarbinimo tarnybose ir kitose organizacijose teikiamas profesinio orientavimo paslaugas; |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | mano, kad šiuo pasiūlymu turėtų būti skatinama ES lygmeniu ir ES mastu skleisti informaciją apie projektų rezultatus ir tęsti projektus, kurie pasirodė esantys geros kokybės; |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | pabrėžia neatidėliotiną būtinybę, kad šios programos nuolatinis valdymo komitetas visiems atitinkamiems Europos lygmens suinteresuotiesiems subjektams ir socialiniams partneriams suteiktų nuolatinę vietą savo struktūroje; |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | palankiai vertina jaunimo dalyvavimo veiklą. Ši veiksmų forma buvo laikoma labai sėkminga programos „Veiklus jaunimas“ (tuo metu vadintos jaunimo iniciatyvomis) veikla, suteikiančia galimybių pavieniams jaunuoliams dalyvauti šioje programoje. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Įvadas

| 2.1. | Po ES švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto rėmimo finansinės programos, kuri vykdoma pasitelkiant dabartinę programą „Erasmus+“ (2014–2020 m.), Europos Komisija paskelbė apie naujos kartos programą „Erasmus“, kuri bus įgyvendinama pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ankstesnė programa „Erasmus+“ labai padėjo remti švietimą ir mokymą Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, ugdyti priklausymo ES jausmą (t. y. europinę tapatybę visais įvairovės aspektais) ir stiprinti tarpusavio supratimą, demokratinį pilietiškumą, Europos integraciją ir socialinį teisingumą, integraciją į darbo rinką, taigi ir ekonomikos augimą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Numatoma, kad ši naujos kartos programa, kuriai skirtas du kartus didesnis biudžetas, bus sustiprinta ir išplėsta, pasiekiant daugiau tikslinių grupių. Ji bus įtraukesnė ir padės remti nedidelius projektus, taip pat apims organizacijas, neturinčias paraiškų teikimo pagal šią programą patirties. Ši programa ir toliau aprėps mokyklinį ugdymą, profesinį rengimą ir mokymą, aukštąjį mokslą ir suaugusiųjų švietimą, įskaitant neformalųjį ir savaiminį mokymąsi, taip pat savanorišką veiklą, jaunimą ir sportą, tačiau bus įgyvendinama racionaliau, remiantis laikotarpio vidurio vertinimu ir konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad kokybiškas švietimas, mokymas ir judumas mokymosi tikslais turėtų būti prieinami visiems. Itin svarbūs pagal naująją programą „Erasmus“ prisiimti įsipareigojimai užtikrinti įtraukumą ir lygybę. Šiuo metu iš statistinių duomenų matyti, kad dauguma judžių aukštųjų mokyklų studentų yra kilę iš aukščiausio socialinio ir ekonominio bei akademinio sluoksnio šeimų (2). 2016 m. 63 % nejudžių studentų nurodė, kad pagrindinės kliūtys, trukdančios universiteto lygmeniu dalyvauti programos „Erasmus“ mainų programose, yra nepakankamos programos „Erasmus“ stipendijos, skiriamos užsienio aukštosiose mokyklose besimokantiems studentams, ir didelės pragyvenimo kitoje šalyje išlaidos (3). Dėl pagal šią programą teikiamos ribotos finansinės paramos susidarė didelis skirtingos socialinės ir ekonominės padėties studentų galimybių pasinaudoti šia programa atotrūkis. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Būsima programa „Erasmus“ itin svarbi siekiant didinti tarpusavio supratimą ir stiprinti priklausymo ES jausmą, ugdyti jaunimo įgūdžius ir kompetencijas, kad jie galėtų būti demokratiški piliečiai ir turėtų daugiau galimybių darbo rinkoje. Tai labai svarbu siekiant remti įtraukumą ir bendras Europos vertybes, skatinti socialinę integraciją, didinti kultūrų tarpusavio supratimą ir užkirsti kelią radikalėjimui, šiuo tikslu įtraukiant jaunimą į demokratinius procesus, paremtus judumu mokymosi tikslais ir Europos Sąjungos piliečių, mokyklų, organizacijų, suinteresuotųjų subjektų ir valstybių narių bendradarbiavimu, nes visa tai turi esminės reikšmės Sąjungos ateičiai. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina būsimos „Erasmus“ programos tikslą – padėti jauniesiems Europos piliečiams kaip būsimiems naudos gavėjams įgyti žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kurių reikia norint dalyvauti nuolat besikeičiančioje darbo rinkoje ir įveikti socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius iššūkius. Šiuo tikslu reikės modernizuoti švietimo sistemas, užtikrinti jų prieinamumą ir tinkamumą skaitmeniniam amžiui, o besimokantys asmenys turės būti geriau pasirengę tapti demokratiškai aktyviais piliečiais ir stipriais kandidatais užimti kokybiškas ir deramas darbo vietas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK tikisi, kad, įgyvendinant būsimą programą „Erasmus“, į švietimą ir mokymą bus žvelgiama holistiškai, t. y. bus laikomasi požiūrio, pagal kurį labai svarbų vaidmenį atlieka bendrosios kompetencijos ir pagrindiniai gebėjimai, ypač vadinamasis STEAM (4) ugdymas, taip pat nuolatinis įgūdžių tobulinimas mokantis visą gyvenimą. Visų pirma, šia programa turėtų būti remiamas demokratinis pilietiškumas ir bendros Europos vertybės, kad būtų galima užtikrinti taiką, saugumą, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinės valstybės principą, solidarumą ir tarpusavio pagarbą ir padėti plėtoti atviras rinkas, tvarų augimą, socialinę įtrauktį ir teisingumą, kartu gerbiant ir ugdant bendrumo jausmą ir didinant kultūros įvairovę. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kalbant apie politikos tikslą, EESRK palankiai vertina tai, kad šis reglamentas grindžiamas Europos socialinių teisių ramsčiu. EESRK mano, kad būsima programa „Erasmus“ turėtų būti priemonė, skirta pirmajam šio ramsčio principui įgyvendinti, kad būtų galima užtikrinti visų asmenų teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad, siekiant užtikrinti teisę į lygybę ir prieigą visiems, šis reglamentas grindžiamas ES pagrindinių teisių chartija (5). EESRK prašo galutinėje šio reglamento redakcijoje dar labiau pabrėžti, kad visai šiai programai taikomi ir ja stiprinami vienodo požiūrio, teisingumo ir lyčių pusiausvyros principai. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nors akivaizdu, kad naujojoje programoje „Erasmus“ atsižvelgiama į „neįgaliuosius ir migrantus, taip pat atokiose vietovėse gyvenančius Sąjungos piliečius“, EESRK prašo užtikrinti, kad paskirstant biudžetą būtų užtikrinta speciali asmeninė pagalba ir finansinė parama neįgaliesiems, laikantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos (JT NTK) (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Didesnės finansinės paramos reikia visiems jaunuoliams, kad būtų galima remti jų judumą mokymosi tikslais, o iš nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių šeimų kilusiems asmenims, įskaitant naujai atvykusius migrantus, reikia suteikti daugiau galimybių naudotis kokybiško švietimo ir mokymo paslaugomis ir skatinti jų integraciją į visuomenę. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atsižvelgiant į tai, kad pagal ES pagrindinių teisių chartiją vienodos sąlygos užtikrinamos visiems asmenims (ne tik ES piliečiams), paramos taip pat reikia migrantams, pabėgėliams ir prieglobsčio prašytojams, kad būtų pripažįstamas jų įgyto išsilavinimo ir profesinio rengimo lygis ir kad jiems būtų suteikiama tolesnio mokymo galimybių, siekiant tokius asmenis integruoti į ES švietimo sistemą ir darbo rinką. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Be to, EESRK teigiamai vertina tai, kad įgyvendinant būsimą programą „Erasmus“ daug dėmesio bus skiriama
  Paryžiaus deklaracijos dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą
   (7) įgyvendinimui, nes ekstremizmo ir radikalėjimo prevencija Europoje dar niekada nebuvo tokia svarbi kaip dabar. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad šia programa būtų papildomi valstybių narių ir Sąjungos politiniai tikslai ir veikla. Vieni iš politinių tikslų, kurių turėtų būti siekiama įgyvendinant šią programą, yra Europos švietimo erdvė, ES jaunimo strategija ir būsima švietimo ir mokymo srities strateginė programa su sektorių darbotvarkėmis, taip pat paaiškinimas, kaip ši programa padės valstybėms narėms, socialiniams partneriams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams pasiekti šių būsimų strategijų rodiklius ir lyginamuosius standartus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK ragina tris kartus padidinti programos „Erasmus“ biudžetą, nes taip būtų parodomi didesni įsipareigojimai skatinti judumą mokymosi tikslais ir būtinybė investuoti į socialinę sanglaudą, Europos vertybes, integraciją ir pilietiškumą. Kaip nurodyta pirmiau, naujoji programa „Erasmus“ turės apimti papildomus politikos tikslus. Politikos formuotojai turi pasirūpinti, kad dėl to iki nepriimtinai žemo lygio nesumažėtų tam tikrų programos dalių sėkmės rodikliai, kaip nutiko įgyvendinant ankstesnes programas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK mano, kad būsima programa „Erasmus“ turi būti papildomi kiti Sąjungos fondai ir programos, ypač būsimasis ESF+. Kartu EESRK norėtų pabrėžti, kad nacionaliniai švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto biudžetai turi patys būti tvarūs ir kad programos „Erasmus“ biudžeto lėšos neturi būti naudojamos šių biudžetų investicijų trūkumui panaikinti. Siekiant užtikrinti teisingas ir tvarias nacionalines investicijas į švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, ir toliau aktyvų vaidmenį turėtų atlikti Europos semestro procesas. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad būsimos programos „Erasmus“ biudžeto lėšomis būtų skatinamas valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas, siekiant tobulinti jų švietimo ir mokymo sistemas, atsižvelgiant į demokratiškai nustatytus politinius tikslus ir Tarybos bei Europos Parlamento, konsultuojantis su socialiniais partneriais ir EESRK, apsvarstytus ir sutartus veiksmus. Didesnis biudžetas turėtų būti siejamas su didesniu lankstumu ir atsakomybe nacionaliniu lygmeniu. Tai taikoma su turiniu susijusiems tikslams, pavyzdžiui, bet kokiems programos pakeitimams, padarytiems siekiant ją suderinti su dabartiniais ir būsimais politiniais, socialiniais ir ekonominiais pokyčiais Europoje. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad, remiantis šiuo Komisijos pasiūlymu, įgyvendinant programą bus leidžiama dalyvauti trečiosioms šalims, ir mano, kad tai yra tolesnio tarptautinimo galimybė ir būdas stiprinti įvairių švietimo įstaigų, taip pat jaunimo ir sporto organizacijų tarpusavio bendradarbiavimą visame pasaulyje, nes taip šalių partnerių jaunimui bus suteikiama daugiau galimybių studijuoti ir mokytis Europoje ir atvirkščiai. Siekiant Europos švietimui užtikrinti atitinkamą vietą pasaulinėje švietimo sferoje, šiems dalyviams reikia paprastesnių galimybių dalyvauti programoje ir pakankamos administracinės, finansinės ir socialinės paramos. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK pripažįsta virtualiojo bendradarbiavimo priemonėms teikiamą didesnę svarbą ir sutinka, kad tokios galimybės kaip mišrusis judumas, kaip pabrėžiama ir šiame pasiūlyme, yra puikus būdas sudaryti palankesnes dalyvavimo sąlygas su konkrečiomis fizinio judumo kliūtimis susiduriančioms grupėms, pavyzdžiui, atokiose vietovėse gyvenantiems asmenims, neformaliesiems slaugytojams arba neįgaliesiems. Šios priemonės gali padėti stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir bendravimą, taip pat padėti būsimiems dalyviams pasirengti ir susiorientuoti. Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad virtualios priemonės turėtų ne pakeisti praktinę patirtį, bet ir toliau tik ją papildyti. Pirmenybė turi būti teikiama investicijoms į kokybišką fizinį judumą. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK siūlo, kad pasiūlyme būtų nagrinėjamos biurokratinės kliūtys, kurių gali kilti, kai judumo iniciatyvoje nori dalyvauti skirtingų tautybių ir statuso besimokančiųjų grupės, ypač tuo atveju, jeigu paskirties šalis yra ES nepriklausanti valstybė (pvz., skirtingi vizų reikalavimai arba skirtingų šalių piliečiams taikomi dalyvavimo apribojimai). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK mano, jog itin svarbus yra programos pavadinimas ir jog būtina užtikrinti, kad plačioji visuomenė aiškiai suprastų, kokia veikla remiama pagal šią programą ir kad ji apima ne tik aukštąjį mokslą, bet visus ugdymo etapus bei mokymosi formas, nes pusė programos „Erasmus“ finansavimo skiriama švietimo ir mokymo skatinimui, suaugusiųjų švietimui bei jaunimo ir sporto rėmimui, taip sudarant sąlygas jaunuoliams ir darbuotojams tam tikrą laikotarpį praleisti užsienyje. Vis dėlto dabar, kai iš programos pavadinimo bus išbrauktas simbolis „+“, kuris reiškė, kad visos programos buvo įtrauktos į vieną struktūrą, kyla pavojus „prarasti“ aukštojo mokslo sektoriui nepriskiriamus suinteresuotuosius subjektus. Todėl EESRK siūlo išlaikyti pavadinimą „Erasmus+“. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK pritaria tikslų skaičiaus padidinimui suaugusiųjų mokymosi ir tęstinio profesinio rengimo ir mokymo srityje ir siūlo į išplėstą taikymo sritį atsižvelgti paskirstant finansavimą. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad suaugusiųjų švietimas taip pat yra skirtas palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturintiems asmenims, įskaitant pabėgėlius. Todėl EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad suaugusiųjų švietimui ir paramai menkų įgūdžių suaugusiesiems ir vėl bus skirta mažiausia biudžeto dalis. EESRK abejoja, ar šios sumos kartu su būsimo ESF+ biudžeto lėšomis pakaks 70 mln. menkų įgūdžių suaugusiųjų paremti, nes reikia juos integruoti į darbo rinką, išlaikyti jų darbo vietas ir padėti jiems pakeisti darbą. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Nors EESRK palankiai vertina pastangas didinti profesinio rengimo ir mokymo (PRM) biudžetą, reikėtų pažymėti, kad nenumatyta jokių konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama užtikrinti kokybiškesnį, patrauklesnį, prieinamesnį ir įtraukesnį PRM. Kartu reikia didinti PRM ir pameistrystės programose dalyvaujančių asmenų judumą (šiuo metu galimybę mokytis užsienyje renkasi tik 1 % Europos pameistrių, o 2020 m. tikslas yra 6 % (8)) pagal Tarybos rekomendaciją dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos (9), Europos profesinio mokymo kreditų sistemą (angl. ECVET) ir Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą (angl. EQAVET). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK norėtų sužinoti, kaip mokymosi visą gyvenimą principas taikomas praktiškai, ir mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama tarpsektoriniam bendradarbiavimui (KA2), šiuo tikslu skiriant pakankamai lėšų didelio masto politikos projektams įgyvendinti, turint omenyje didelį jų potencialą tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu, kaip nurodyta EESRK informaciniame pranešime dėl programos „Erasmus+“ (10). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Be to, EESRK palankiai vertina tai, kad daugiau lėšų numatoma skirti darbuotojams, visų pirma mokytojų ir instruktorių judumui, siekiant paremti jų pradinį ir tęstinį profesinį tobulėjimą. Mokytojų, instruktorių ir kitų (švietimo) darbuotojų judumas yra būtinas siekiant pagerinti švietimo ir mokymo kokybę. Be to, jis skatina svarbų tarptautinį švietimo įstaigų ir kitų organizacijų bendradarbiavimą, taip pat jų tarptautinimą. EESRK mano, kad, remiantis šiuo pasiūlymu, būtų galima teikti tolesnę paramą mokytojams, instruktoriams, kitiems (švietimo) darbuotojams, universitetų dėstytojams ir tyrėjams, kuriuos reikia pavaduoti dalyvavimo judumo programose laikotarpiais. Jiems reikėtų padėti mokytis kalbų, o jų judumo atostogas reikėtų laikyti tokių darbuotojų darbo ir pripažįstamo tolesnio asmeninio ir profesinio tobulėjimo dalimi. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK mano, kad, norint pasiekti daugiau tikslinių grupių, informacija apie būsimą programą „Erasmus“ turi būti skleidžiama ir pati programa populiarinama pasitelkiant švietimo ir mokymo įstaigose bei įdarbinimo tarnybose teikiamas profesinio orientavimo paslaugas ir aktyviau vykdant žiniasklaidos kampanijas. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK siūlo reglamente paminėti, kad svarbu paskirstomą biudžetą ir konkrečias dotacijas susieti su griežtomis kokybės vertinimo procedūromis ir mokymosi rezultatų aprašu. Šiame pasiūlyme taip pat turėtų būti itin pabrėžiamas švietimo ir mokymo užsienyje ir internetu patvirtinimas ir pripažinimas. Taigi, pasiūlyme turėtų būti daroma nuoroda į Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (11), kokybišką ir veiksmingą pameistrystės europinę sistemą (12), Bolonijos procesą ir jo pagrindines vertybes bei nacionalines kreditų sistemas, Europos priemones ir instrumentus, pavyzdžiui, Europos kvalifikacijų sandarą (EKS), Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo registrą (angl. EQAR), Europos profesinio mokymo kreditų sistemą (angl. ECVET) ir Europos profesinio mokymo kokybės užtikrinimo orientacinę sistemą (angl. EQAVET). |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Programa „Erasmus+“ yra labai svarbi remiant jaunimo organizacijų pastangas ir kasdienį darbą, ypač suteikiant paramą neformaliajam ir savaiminiam mokymuisi, taip pat darbo su jaunimu plėtojimui. Todėl pasiūlymas, kad jaunimui skirtas skyrius ir toliau turėtų būti atskira būsimos programos dalis, vertintinas palankiai. Nepaisant to, siekiant įtraukti daugiau jaunuolių, ypač tuos, kurie turi mažiau galimybių, veikla pagal jaunimui skirtą skyrių yra labai svarbi norint pasiekti šiuos tikslus. Remiantis dabartinės programos tarpine peržiūra, veiksmai, kurių imamasi pagal jaunimui skirtą skyrių ir kurių metu taikomi įtraukūs ir neformaliojo mokymosi metodai, veiksmingiausiai padėjo užmegzti ryšius su mažiau galimybių turinčiais jaunuoliais. Į tai turėtų būti atsižvelgta skiriant lėšas skirtingiems skyriams. Todėl jaunimo skyriui turėtų būti suteikta galimybė gauti geresnį finansavimą. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę teikti dotacijas didelio masto Europos jaunimo renginiams (suteikiant dotacijas „už renginį“, o ne „už kiekvieną dalyvį“), nes tai leistų daug daugiau jaunų žmonių pasinaudoti programos „Erasmus+“ parama. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Iš programos jau pašalinta Europos savanorių tarnyba, kuri buvo svarbi ankstesnės programos „Erasmus“ dalis. Kadangi dabar ši veikla priskiriama ne programos „Erasmus+“, o Europos solidarumo korpuso kompetencijos sričiai, reikėtų toliau išplėtoti ir paaiškinti šių dviejų programų tarpusavio sąsajas. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EESRK išreiškia susirūpinimą dėl to, kad iniciatyvai „DiscoverEU“ trūksta su švietimu susijusių aspektų. Programos „Erasmus+“ pagrindas yra judumas ir jai būdingas stiprus mokymosi aspektas. Jei šio aspekto nėra, veikla programai „Erasmus+“ nepriskiriama. Be to, palankiai vertintina tai, kad remiamas Europos žemyną tyrinėjantis jaunimas, nes tokia veikla suteikia pridėtinę vertę naujų žinių apie įvairias šalis, tautas, kalbas, kultūrą ir kt. požiūriu. Vis dėlto susidaro įspūdis, kad iniciatyva „DiscoverEU“ pirmiausia naudinga iš aukščiausio visuomenės sluoksnio kilusiam jaunimui. Jos lėšomis padengiamos tik kelionės išlaidos, todėl ja negali naudotis palankių sąlygų neturintys jaunuoliai, negalintys sau leisti keliauti. Be to, reikės išsamiau paaiškinti jaunimo organizacijų vaidmenį, atliekamą įgyvendinant šiuos veiksmus. Kad ši iniciatyva taptų iš tikrųjų prasminga ir vertinga, ji turi turėti švietimo aspektą ir iš tikrųjų aprėpti visus jaunuolius. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Itin svarbu supaprastinti ir racionalizuoti paraiškų dalyvauti pagal būsimą programą „Erasmus“ įgyvendinamuose projektuose teikimo procesą. Remiantis EESRK informaciniu pranešimu dėl programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio peržiūros (13) ir socialinių partnerių moksliniu tyrimu (14), nebuvo užtikrintas pakankamas visų dydžių ir rūšių organizacijų iš visų ES geografinių vietovių ir regionų įtraukimas. Todėl EESRK palankiai vertina gerus šio pasiūlymo ketinimus teikti nedideles dotacijas, siekiant padėti tiems subjektams, kurie neturi paraiškų dalyvauti programoje teikimo patirties. Vis dėlto, supaprastinant reikalavimus privalu užtikrinti, kad būtų išvengta netinkamo valdymo. Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad šiame pasiūlyme pabrėžiama nepriklausomos audito įstaigos svarba vertinant nacionalinių agentūrų veiklos rezultatus. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Jaunimo skyriuje dabartinė terminija, pagal kurią skiriamos „smulkios“ ir „didelės“ organizacijos, neatitinka paramos gavėjų realybės. Vietoj to, EESRK rekomenduoja pagal naująją programą pirmenybę teikti savanoryste grindžiamoms veikloms ir organizacijoms, kuriose jauni žmonės atlieka pagrindinį vaidmenį pasirinkdami savo edukacinę raidą. Be to, galimybė užsiregistruoti kaip paramos gavėjams turėtų būti suteikta vietos jaunimo grupėms, kaip nepriklausomoms jaunimo grupėms, neatsižvelgiant į nacionalinės teisės subjektą. Nacionalinės agentūros vietos jaunimo grupėms turėtų suteikti reikalingas konsultacijas. Tai padėtų nukreipti finansavimą paties jaunimo iniciatyvoms ir mažinti riziką, kad didelė finansavimo dalis atiteks profesionaliems veiklos vykdytojams, kaip, deja, įvyko pagal dabartinę programą ir kaip buvo kritikuota per EESRK konsultacijas dėl laikotarpio vidurio peržiūros. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Taip pat labai svarbūs klausimai yra informacijos apie projektus sklaida ir jų tvarumas. Šiuo pasiūlymu turėtų būti skatinama tinkamai skleisti informaciją apie projektų rezultatus, tęsti tuos projektus, kurie pasirodė esantys geros kokybės, ir ES lygmeniu bei ES mastu koordinuoti informacijos apie projektų rezultatus sklaidos procesus. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo sektoriams turėtų būti teikiamos vienodo dydžio dotacijos veiklai. Tai sustiprintų papildomumą ir įgalintų neformaliojo švietimo sektorių siūlyti kokybiškas, įdomias programas. Be to, dotacijos veiklai turėtų būti proporcingos pasiektam poveikiui, susijusiam su programos prioritetais, taip pat Europos platformų veiklos sąnaudoms. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Be to, EESRK mano, kad pagal būsimą programą turėtų būtų sudarytos sąlygos paraiškas dėl Europos lygmens projektų teikti per centralizuotą struktūrą, o ne per nacionalines agentūras. Tai užtikrintų geresnes galimybes dalyvauti Europos tinklams ir organizacijoms, taip pat išvengti dvigubo lygiaverčių projektų finansavimo. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Kadangi programos biudžetas grindžiamas ES piliečių finansiniu įnašu, EESRK pabrėžia demokratinio būsimos programos valdymo svarbą, taip pat neatidėliotiną būtinybę sudaryti nuolatinį programos valdymo komitetą, kad visi atitinkami Europos lygmeniu veikiantys suinteresuotieji subjektai ir socialiniai partneriai galėtų ne tik dalyvauti kaip stebėtojai ad hoc pagrindu, bet ir jo struktūroje užimti nuolatinę vietą. |
| --- | --- |

4.23.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2018 m. gegužės 22 d. Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų. Bendrosios kompetencijos apibrėžiamos taip: raštingumas ir kalbų mokėjimas; matematikos, gamtos mokslų ir inžinerijos gebėjimai; skaitmeninis raštingumas; asmeniniai, socialiniai ir mokymosi gebėjimai; pilietiniai gebėjimai; verslumas; kultūrinis sąmoningumas ir raiška. Jos taip pat apima visas vertybes, įgūdžius ir požiūrius, kurių reikia norint būti tinkamu demokratinės visuomenės nariu.

1

(2)  2014 m. programos „Erasmus“ poveikio tyrime teigiama, kad beveik dviejų trečdalių studentų bent vienas iš tėvų dirba vadovo, specialisto arba kvalifikuoto techniko darbą.

2

programos „Erasmus“ poveikio tyrime

(3)  „Kokios kliūtys trukdo studentų judumui sprendimų priėmimo ir planavimo etapu?“(angl. What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase?) Informacinis pranešimas Nr. 02 (2016 m.), http://www.eurostudent.eu/download_files/documents/EV_IB_mobility_obstacles.pdf.

3

(angl. What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase?)

(4)  Gamtos mokslai, technologijos, inžinerija, menai ir matematika (angl. STEAM).

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/charter/pdf/text_en.pdf

5

(6)  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html

6

(7)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/news/2015/documents/citizenship-education-declaration_en.pdf

7

(8)  http://www.institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/extendingerasmus-fernandesbertoncini-june2017.pdf?pdf=ok

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

9

(10)  https://www.eesc.europa.eu/lt/node/53872

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex%3A32012H1222%2801%29

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/lt/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/

12

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation

13

(14)  Europos profesinių sąjungų konfederacijos (angl. ETUC), Europos švietimo profesinių sąjungų komiteto (angl. ETUCE), Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centro (angl. CEEP) ir Europos švietimo sektoriaus darbdavių federacijos (angl. EFEE) pranešimas „Investicijos į švietimą“ (angl. Investment in Education), 2017 m., https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/files/investment_in_education_and_training_-etuc_-ceep.pdf

14

Investment in Education

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/201

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos solidarumo korpuso programos, kuriuo panaikinamas [Europos solidarumo korpuso reglamentas] ir Reglamentas (ES) Nr. 375/2014

(COM(2018) 440 final – 2018/0230 (COD))

(2019/C 62/33)

| Pranešėjas | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Pranešėjas

Michael McLOUGHLIN

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2018 7 2
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | SESV 165 straipsnio 4 dalis, 166 straipsnio 4 dalis, 214 straipsnio 5 dalis ir 294 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 26 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 184/1/3 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2018 7 2

Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 10

Teisinis pagrindas

SESV 165 straipsnio 4 dalis, 166 straipsnio 4 dalis, 214 straipsnio 5 dalis ir 294 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 26

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

184/1/3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina įsipareigojimus atnaujintam Europos solidarumo korpusui (ESK), kurio biudžetas yra padidintas ir išplėstas dalyvavimas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Teigiamai vertiname Europos solidarumo korpusui nustatytą visapusišką ir naują teisinį pagrindą, atskirą biudžetą ir sujungimą su ES pagalbos savanorių iniciatyva (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Reikia parengti naują išsamią ES savanoriškos veiklos politiką, pagal kurią būtų sprendžiami visi susiję klausimai ir bendradarbiaujama su valstybėmis narėmis platesniu mastu nei apima Europos solidarumo korpuso koncepcija. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Teigiamai vertiname biudžeto paskirstymą, pagal kurį pirmenybė teikiama savanoriškai veiklai, ir pageidaujame, kad tai būtų akcentuojama ir toliau. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ateityje ES turi parengti dvi savarankiškas paramos programas (vieną, skirtą jaunimui, o kitą – savanoriškai veiklai), kartu pripažįstant, kad bus tam tikrų veiklos sutapimų. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas siekiui užtikrinti, kad ES išorės politikos prioritetai, ypač labiau įpareigojančio pobūdžio, po sujungimo su ES pagalbos savanorių iniciatyva nedarytų įtakos ESK. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Būtina laiku parengti patikimus statistinius duomenis (be kita ko, apie ESK veiksmų poveikį bendruomenėms), kurie padėtų atlikti vertinimus ir priimti sprendimus dėl ESK, ir jie turėtų būti vieši, net jeigu jie yra neigiami. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | „Užimtumo“ paprogramė turi būti griežtai reguliuojama ir reguliariai peržiūrima, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi jos atžvilgiu prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Laikantis mokymosi visą gyvenimą požiūrio, neturėtų būti jokių amžiaus apribojimų dalyvauti ESK, nes tai turėtų būti parama savanoriškai veiklai. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pakartojame savo nuomonę, kad ESK veikla turėtų priklausyti pelno nesiekiančiam sektoriui ir ši vertė turėtų būti išlaikyta neatsižvelgiant į tai, kas įgyvendina projektus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Reikia sudaryti geresnes sąlygas ir teikti prioritetą keitimuisi savanoriškos veiklos geriausios praktikos pavyzdžiais ir į tai reikėtų įtraukti ES valstybes nares, siekiant surinkti visą reikiamą informaciją ir sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti šios srities politiką. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Didesnė parama turėtų būti teikiama nacionalinėms agentūroms, kad jos galėtų spręsti su „Užimtumo“ paprograme ir darbo rinka susijusius klausimus. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Stebint ESK veiklą, reikėtų naudotis svarbiausiais dokumentais, kuriais siekiama užtikrinti deramą elgesį su žmonėmis, dalyvaujančiais stažuotėse, mokomose praktikose ir kitose šioje nuomonėje nurodytose priemonėse, ir apie tai teikti ataskaitas. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Į ESK reguliavimą ir priežiūrą turėtų būti centralizuotai įtrauktos pagrindinės šioje srityje veikiančios pilietinės visuomenės platformos (Europos jaunimo forumas (EJF) ir Europos savanorių centras (ESC)). |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Teigiamai vertinamas programos supaprastinimas ir racionalizavimas. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ES turi rodyti savo pasiryžimą investuoti ne tik į ESK, bet ir į kitų formų ir rūšių savanorišką veiklą. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Europos Komisija siūlo laikotarpiu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. Europos solidarumo korpusui (ESK) nustatyti bendrą biudžetą, kuris būtų 1,26 mlrd. EUR dabartinėmis kainomis. Be 100 000 dalyvių, kuriuos Komisija siekia paremti iki 2020 m. pabaigos, tai suteiktų galimybę 2021–2027 m. laikotarpiu savanoriauti dar apie 350 000 jaunuolių. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kadangi yra galimybių toliau plėtoti solidarumą su ES nepriklausančių šalių krizių ir nelaimių aukomis, šiame pasiūlyme numatoma išplėsti Europos solidarumo korpuso programos taikymo sritį ir į ją įtraukti paramą humanitarinės pagalbos operacijoms ES nepriklausančiose šalyse, įskaitant tas, kurios yra ES atokiausių regionų kaimynystėje. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos solidarumo korpuso tikslas – didinti jaunimo ir organizacijų galimybes dalyvauti prieinamoje ir aukštos kokybės solidarumo veikloje. Tai priemonė, kuria siekiama stiprinti sanglaudą, solidarumą ir demokratiją Europoje ir už jos ribų, spręsti socialinius ir humanitarinius uždavinius vietoje, ypatingą dėmesį skiriant socialinės įtraukties skatinimui. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ESK suteiks dalyviams galimybę stiprinti ir patvirtinti savo įgūdžius ir palengvins jų integraciją į darbo rinką. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pagal šią programą bus siūloma veikla ir kitoje šalyje nei dalyviai gyvena (tarpvalstybinė veikla ir savanoriška veikla humanitarinei pagalbai remti) ir veikla, kuri1 galima vykdyti jų gyvenamosios vietos šalyje (šalies viduje). Programa bus įgyvendinama pagal dvi veiksmų paprogrames:






  — | 1 paprogramė – Jaunuolių dalyvavimas solidarumo veikloje sprendžiant visuomenės uždavinius. Šiais veiksmais visų pirma siekiama padėti stiprinti sanglaudą, solidarumą ir demokratiją Sąjungoje ir už jos ribų, kartu sprendžiant visuomenės uždavinius, ypač stengiantis skatinti socialinę įtrauktį. |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

1 paprogramė – Jaunuolių dalyvavimas solidarumo veikloje sprendžiant visuomenės uždavinius. Šiais veiksmais visų pirma siekiama padėti stiprinti sanglaudą, solidarumą ir demokratiją Sąjungoje ir už jos ribų, kartu sprendžiant visuomenės uždavinius, ypač stengiantis skatinti socialinę įtrauktį.

| — | 2 paprogramė – Jaunuolių dalyvavimas su humanitarine pagalba susijusioje solidarumo veikloje (Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas). Šiais veiksmais visų pirma siekiama padėti teikti poreikiais grindžiamą humanitarinę pagalbą, kuria siekiama išsaugoti gyvybę, užkirsti kelią žmonių kančioms ir jas palengvinti, išlaikyti žmogaus orumą ir stiprinti pažeidžiamų ar nuo nelaimės nukentėjusių bendruomenių pajėgumus ir atsparumą. |
| --- | --- |

—

2 paprogramė – Jaunuolių dalyvavimas su humanitarine pagalba susijusioje solidarumo veikloje (Europos savanoriškos humanitarinės pagalbos korpusas). Šiais veiksmais visų pirma siekiama padėti teikti poreikiais grindžiamą humanitarinę pagalbą, kuria siekiama išsaugoti gyvybę, užkirsti kelią žmonių kančioms ir jas palengvinti, išlaikyti žmogaus orumą ir stiprinti pažeidžiamų ar nuo nelaimės nukentėjusių bendruomenių pajėgumus ir atsparumą.

| 2.6. | Paraišką finansavimui gauti pagal Europos solidarumo korpuso programą gali teikti bet koks dalyvaujančioje šalyje įsteigtas viešasis ar privatusis subjektas, taip pat tarptautinės organizacijos. Dalyvaujanti organizacija įgyja kokybės ženklą kaip būtinąją sąlygą finansavimui gauti arba įgyvendinti savarankiškai finansuojamus veiksmus pagal Europos solidarumo korpuso programą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ypač bus siekiama užtikrinti, kad Europos solidarumo korpuso remiamoje veikloje galėtų dalyvauti visi jaunuoliai, visų pirma turintys nepalankiausias sąlygas. Bus įgyvendintos ypatingos priemonės, kuriomis bus skatinama socialinė įtrauktis, palankių sąlygų neturinčių jaunuolių dalyvavimas, atsižvelgiama į apribojimus, susijusius su daugybės kaimo vietovių ir atokiausių Sąjungos regionų ir užjūrio šalių ir teritorijų atokumu. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Palankiai vertiname įsipareigojimus atnaujintam Europos solidarumo korpusui (ESK), kurio biudžetas yra padidintas ir išplėstas dalyvavimas. Vis dėlto manome, kad vis dar yra spręstinų klausimų ir daug jų buvo iškelta mūsų ankstesnėje nuomonėje (2) šia tema. Be to, esama kai kurių kitų pokyčių ir galimų problemų, susijusių su sujungimu su ES pagalbos savanorių iniciatyva, numatant savanoriškos veiklos išplėtimą į kaimynines šalis, pasirengimo narystei šalis ir atokiausius Europos Sąjungos regionus. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Šioje nuomonėje visų pirma nagrinėjami nauji ar novatoriški paskutiniojo pasiūlymo aspektai. Faktiškai naujausiu komunikatu nustatomas visapusiškas ir naujas EKS teisinis pagrindas, skiriamas atskiras biudžetas ir numatomas sujungimas su ES pagalbos savanorių iniciatyva. Teigiamas dalykas yra tai, kad pagal pasiūlymus Europos solidarumo korpusas tampa viena programa ir jis daugiau nebebus remiamas pagal aštuonias skirtingas programas, kaip iki šiol. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ankstesnėje nuomonėje dėl Europos solidarumo korpuso (3) pateikėme keletą prašymų, kurie, kaip manome, tebėra pagrįsti. Kadangi dėl daugelio jų nebuvo imtasi veiksmų, kai kuriuos prašymus reikia pakartoti, o dėl kitų – nustatyti tam tikras apsaugos sistemas ir struktūras, kad nebūtų tokių padarinių, kokie mums kėlė susirūpinimą tuo metu. Šie prašymai, be kita ko, yra susiję su:






  — | kokybės kontrolės užtikrinimu prie EKS prisijungiantiems dalyviams, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

kokybės kontrolės užtikrinimu prie EKS prisijungiantiems dalyviams,

| — | kokybės kontrolės užtikrinimu projektams ir vietos bendruomenių žmonėms, |
| --- | --- |

—

kokybės kontrolės užtikrinimu projektams ir vietos bendruomenių žmonėms,

| — | internetinių išteklių vaidmeniu remiant savanorius, |
| --- | --- |

—

internetinių išteklių vaidmeniu remiant savanorius,

| — | naujų lėšų klausimu, |
| --- | --- |

—

naujų lėšų klausimu,

| — | organizacijų, kurios nėra ne pelno organizacijos, vaidmeniu, |
| --- | --- |

—

organizacijų, kurios nėra ne pelno organizacijos, vaidmeniu,

| — | savanoriškos veiklos apibrėžtimi, |
| --- | --- |

—

savanoriškos veiklos apibrėžtimi,

| — | jaunimo organizacijų vaidmeniu, |
| --- | --- |

—

jaunimo organizacijų vaidmeniu,

| — | būtinybe remti dalyvius jiems rengiantis dalyvauti Europos solidarumo korpuse. |
| --- | --- |

—

būtinybe remti dalyvius jiems rengiantis dalyvauti Europos solidarumo korpuse.

| — | pagalbos ir tolesniais veiksmais, padedančiais užtikrinti didesnę tikimybę, kad dalyvavimas Europos solidarumo korpuse paskatins visą gyvenimą trunkančią savanorišką veiklą ir kitus veiksmus, kuriais išreiškiamas solidarumas. |
| --- | --- |

—

pagalbos ir tolesniais veiksmais, padedančiais užtikrinti didesnę tikimybę, kad dalyvavimas Europos solidarumo korpuse paskatins visą gyvenimą trunkančią savanorišką veiklą ir kitus veiksmus, kuriais išreiškiamas solidarumas.

| 3.4. | Mums svarbu, kad susijusios pilietinės visuomenės organizacijų platformos, kaip antai Europos jaunimo forumas ir Europos savanoriškos veiklos centras, būtų oficialiai įtrauktos į ESK veiklos stebėsenos organą, kad būtų užtikrinta galimybė išgirsti pilietinės visuomenės nuomonę ir gauti grįžtamosios informacijos iš žemiausio lygmens, taip pat kad programos naudotojai būtų įtraukti į programos valdymą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Svarbu išnagrinėti sujungimą su ES pagalbos savanorių iniciatyva. Tai labai skirtinga veikla. Nors daug ką galima pasakyti dėl proceso supaprastinimo ir racionalizavimo, kyla skirtingų ir konkrečių klausimų, susijusių su plėtojimo klausimais kultūros, įgaliojimų ir projektų rūšių požiūriais. Šis iššūkis yra pripažintas pasiūlyme. Svarbu neskubėti šių programų sujungti vien dėl administracinio patogumo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ES pagalbos savanorių iniciatyva yra gana nedidelė programa, tačiau ji buvo skirta ne tik jaunimui, o pasiūlyme, kaip atrodo, į tai neatsižvelgiama. Atliekant ES pagalbos savanorių iniciatyvos išorės vertinimą buvo nustatyta, kad ji taiko Europos savanorių valdymo standartą, todėl tokios mokymosi galimybės ar sistemos neturėtų būti prarastos sujungiant su ESK. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Reikia analizuoti ESK portalo (4) duomenis, kad būtų pradėtas vertinti jo poveikis netgi pradiniu veiklos etapu. Lemiamos reikšmės turės vertinimo ir grįžtamosios informacijos rinkimo sistemos. NET ir be šių dalykų, tiek dalyviams, tiek ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams turėtų būti užtikrintos formalios reikalavimų laikymosi sistemos, pavyzdžiui, galimybė kreiptis į Europos ombudsmeną. |
| --- | --- |

3.7.

3.8.   Parama savanoriškai veiklai

| 3.8.1. | Parama savanoriškai veiklai gali būti teikiama įvairiomis formomis ir daugiausiai jos ir toliau teiks valstybės narės. Komisija nurodo, kad Europos solidarumo korpusas yra tik viena programa ir vienas aspektas. Tačiau ji pradėta vertinti kaip pagrindinė priemonė, su kuria siejama daug politinio kapitalo. Tai gali sumažinti galimybę laikytis tikslingesnio požiūrio į savanoriams teikiamą paramą. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Savaime suprantama, kils susirūpinimas, kad prisijungdami prie ESK žmonės gali atsisakyti kitų savanoriškos veiklos formų. Be to, nors parama pilietinės visuomenės organizacijoms visada yra reikalinga, taip pat gali būti patraukliau pasirinkti pilietinės visuomenės organizaciją vietoj viešosios valdžios institucijos ar galbūt individualaus savanorio arba pasirinkti tarptautinę savanorišką veiklą vietoj vietinės savanoriškos veiklos. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Savanoriška veikla – labai didele įvairove pasižyminti sąvoka. Ji gali būti labai ribota laiko požiūriu arba gana plati. Jai vykdyti skiriama nevienodai daug altruizmo, entuziazmo ir ypač laiko. Savanoriška veikla neabejotinai yra viešoji gėrybė ir kartu ji gali tenkinti svarbius socialinius ir ekonominius interesus, perimdama valstybei daromą spaudimą ir užtikrindama gyvybiškai būtinų užduočių įgyvendinimą dažnai pagal labai vietinę koncepciją. Tuomet valstybė turi remti savanorišką veiklą, kaip ir ES. Nors Europos solidarumo korpusas yra tik viena programa, tokį požiūrį pabrėžia tai, kad jis daugiausia skirtas faktiškai visu etatu dirbantiems savanoriams tarptautiniame kontekste. Taigi kitų rūšių savanoriška veikla gali negauti tiek pat dėmesio net ir esant geriausiems ketinimams pasaulyje. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | Viešoji parama savanoriškai veiklai privalo būti įvairi, ji turi apimti darbo aplinką, lanksčią socialinės apsaugos tvarką, sertifikavimą, valdžios institucijų požiūrį sveikatos ir švietimo srityje, darbo užmokesčio klausimą atitinkamais atvejais, mokymą ir daug kitų dalykų. Labai reikia, kad ES pasiųstų signalą, jog į visus šiuos klausimus yra atsižvelgiama, be to, kadangi ES gali neturėti kompetencijos visose srityse, skirdama finansavimą ji turi būti atsargi teikdama pirmenybę vienai, o ne kitai savanoriškos veiklos formai. Savanoriškai veiklai reikia plataus masto ir visapusiškos politikos, o ne vienos programos, kad ir kokia pageidaujama ar gerai finansuojama ji bebūtų. |
| --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | NET ir pateikus naujų pasiūlymų ir tam tikrą pradinį pagrindimą, tebekyla keletas bendrų klausimų dėl pagrindimo ir tikslų. Turi būti aukščiausiu lygiu nustatyta, ar Europos solidarumo korpusas yra savanoriškos veiklos programa, ar parama jaunų žmonių tobulėjimui. Abiejų tikslų siekimas gali kelti sunkumų. |
| --- | --- |

3.8.5.

| 3.8.6. | Tada gali būti pageidautina atskirti logišką išaiškinimą ir pagrindimą, taikomą savanoriškos veiklos paramai, kuri gali būti įvairių formų, ir jaunimo programoms, kurios gali būti remiamos pagal jaunimo strategiją. Jų sujungimas ar dubliavimasis turėtų būti ne istorijos ir turimų lėšų, o struktūros ir principo reikalas. Faktiškai, ateityje atrodytų labiau tinkama turėti atskiras programas, kuriomis remiamas jaunimas ir savanoriška veikla, net jei būtų tam tikro dubliavimosi. Tokio požiūrio būtų galima laikytis, jeigu mes, pavyzdžiui, pradėtume nuo „tuščio lapo“. |
| --- | --- |

3.8.6.

| 3.8.7. | Europos solidarumo korpusui keliama gana daug tikslų. Turime nuolat savęs klausti, koks yra šios programos pagrindimas ir ar tai yra geriausias būdas tikslams pasiekti. Apskritai, mes ir toliau manome, kad ESK turėtų būti skirtas tik ne pelno organizacijoms. Galima kurti partnerystes su pelno siekiančiomis organizacijomis, tačiau veikla turėtų būti aiškiai vykdoma per ne pelno organizaciją ir prireikus šiuo atžvilgiu jai turėtų būti taikomas teisiškai vykdytinas susitarimas. |
| --- | --- |

3.8.7.

3.9.   „Užimtumo“ paprogramė

| 3.9.1. | Europos solidarumo korpuso „užimtumo“ paprogramei skiriama daug dėmesio. Manome, kad ji turi būti itin griežtai reguliuojama ir, be abejonės, siūloma tik ne pelno subjektams. Susidaro įspūdis, kad šiuo tikslu reikia įdėti daug darbo ir pastangų, nors vietų skaičius labai mažas, ir tai turi būti nuolat peržiūrima. NET ir turint geriausių ketinimų pasaulyje, negalima tikėtis, kad nacionalinės agentūros (tos pačios kaip ir programos „Erasmus+“ atveju) turės pakankamai žinių apie užimtumo ir darbo rinkos problemas. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Jeigu „užimtumo“ paprogramė bus išlaikyta, ji turi atitikti aukščiausius šios srities standartus. Čia ir toliau aktualūs įvairūs standartai ir išorės dokumentai savanoriškos veiklos, darbo ir jaunimo srityse ir mes toliau juos remiame bei rekomenduojame taikyti Komisijai, vykdomajai įstaigai ir nacionalinėms agentūroms, būtent:






  a) | Europos savanoriškos veiklos politikos darbotvarkė (angl. PAVE) (5); |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

a)

Europos savanoriškos veiklos politikos darbotvarkė (angl. PAVE) (5);

| b) | Europos jaunimo forumo Europos chartija dėl savanorių teisių ir pareigų (6); |
| --- | --- |

b)

Europos jaunimo forumo Europos chartija dėl savanorių teisių ir pareigų (6);

| c) | Europos jaunimo forumo Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartija (7); |
| --- | --- |

c)

Europos jaunimo forumo Europos stažuočių ir pameistrystės kokybės chartija (7);

| d) | Europos Parlamento biuro sprendimas dėl nemokamų stažuočių (8). |
| --- | --- |

d)

Europos Parlamento biuro sprendimas dėl nemokamų stažuočių (8).

3.10.   Jaunimo programa?

| 3.10.1. | Savaime suprantama, itin daug dėmesio skiriama jaunųjų dalyvių patirčiai, gerovei ir pažangai ir mes tam visiškai pritariame. Nemažiau dėmesio privaloma skirti intervencinių veiksmų kokybei, stebint, ar jais pasiekiami užsibrėžti tikslai, ar jais tenkinami siejami lūkesčiai ir laikomasi standartų atitinkamose srityse. Negali būti kompromiso tarp projektų kokybės ir rezultatų kokybės dalyviams – tai yra vienodai svarbu. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Nors savanoriška veikla jaunimui šiuo metu yra konkretus tikslas ir prioritetas, dabar gali būti laikas, atsižvelgiant į mokymosi visą gyvenimą principą, pradėti diskusijas, ar verta nustatyti amžiaus ribą dalyvauti ESK ir susijusioje veikloje. Kiekvienas visuomenės narys turi ką pasiūlyti ar kažko pasimokyti, taip pat nemažiau svarbus gali būti kartų solidarumas. |
| --- | --- |

3.10.2.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Nėra aišku, ar duomenys apie pažangą iki šiol buvo pakankami, kad būtų galima priimti tolesnius sprendimus dėl konsolidavimo ir sujungimo su naujomis sritimis. Europos savanorių tarnyba (EST) (9) kaip jaunimo programa buvo aiškiai logiškai pagrįsta. Nesame įsitikinę, kad prieš įsteigiant Europos solidarumo korpusą buvo atliktas pakankamas EST poveikio įvertinimas. Nors daug EST elementų dabar tapo Europos solidarumo korpuso dalimi, gali būti nuogąstaujama, kad šį procesą paskatino turimas biudžetas, o ne savanoriškos veiklos vizija. Mums taip pat neaišku, kokiu mastu priimant sprendimą dėl šio pakeitimo buvo įtrauktas jaunimas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ES humanitarinės pagalbos programų ir savanorių tarnybos sujungimui reikia aiškaus ir tikslaus logiško išaiškinimo. Įgyvendinant kai kurias ES išorės politikos priemones vis labiau orientuojamasi į saugumą, poveikį padarė ir pabėgėlių krizė. Tai taip pat gali prisidėti prie kintančio Europos solidarumo korpuso pobūdžio, jei jis dalyvaus vykdant ES išorės veiksmus. Be to, po sujungimo nustatoma amžiaus riba humanitarinei veiklai vykdyti, o jos anksčiau nebuvo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šiame pasiūlyme galėtų būti daugiau kalbama apie naujosios ES jaunimo strategijos (10) tikslus, susijusius su valstybėse narėse vykdoma vis didesnio masto savanoriška veikla, nepriklausančia ESK. 2019–2027 m. ES jaunimo strategija, panašu, kelia platesnio užmojo tikslus skatinant valstybes nares stiprinti savanoriškos veiklos politiką ir strategijas, kad į ją aktyviai įsitrauktų daugiau jaunų žmonių. Būtų svarbu numatyti ir konkretų finansavimą, kad valstybėms narėms būtų suteikta erdvė, kurioje būtų galima dalytis geriausios praktikos, susijusios su savanoriškos veiklos politika ir strategijomis, pavyzdžiais, pavyzdžiui, atkurti jaunųjų savanorių judumo ekspertų grupę. Visų pirma tikimės, kad visų formų savanorystės veiklai, nepriklausančiai ESK programai, galėtų būti naudojama ESK mokymosi rezultatų pripažinimo priemonė. Pagal pasiūlymo teisinį pagrindą tai nėra neįmanoma, tačiau būtų naudinga nustatyti platesnio masto tikslą šiuo aspektu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Naujajame pasiūlyme žadama supaprastinti procedūras ir tai vertinama teigiamai. Būtų naudinga suinteresuotiesiems subjektams šiuos aspektus paaiškinti išsamiau. Labiausiai sveikintina naujovė – vietos solidarumo projektai, ir jiems turėtų būti teikiama pirmenybė. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kai kurioje reklaminėje medžiagoje apie Europos solidarumo korpusą labai akcentuojamos asmeninės galimybės ir asmens tobulėjimas. Nors visa tai turi būti siūloma, be abejonės, labai svarbu vienodai pabrėžti ir reklamuoti galutinį produktą ir savanoriškos veiklos rezultatus. Kartu taikant iniciatyvą „DiscoverEU“ (11), reikia atidžiai stebėti, kad nebūtų pradėta manyti, jog ES parama pirmumo tvarka teikiama „laisviems (atotrūkio) metams“ ir labiau pasiturinčiam jaunimui. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tvirtai pritariame orientaciniam programos biudžeto padalijimui, pagal kurį 90 % lėšų skiriama savanoriškai veiklai, ir perspektyvą, kad labiau bus kuruojamos nepalankioje padėtyje esančios grupės. Reikėtų išlaikyti esamą biudžeto paskirstymą paprogramėms, išskyrus tuos atvejus, kai dėl nepakankamos paklausos nacionalinės agentūros lėšas perkelia iš vienos biudžeto eilutės į kitą. Paprastai lėšų paskirstymas turėtų būti grindžiamas dalyvaujančių organizacijų poreikiais. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Reikės pakankamai išteklių nacionalinėms agentūroms, visų pirma siekiant spręsti visus iššūkius, susijusius su tolesniu Europos solidarumo korpuso „užimtumo“ paprogramės įgyvendinimu ir bendradarbiavimu su darbo rinkos agentūromis bei kitomis atitinkamomis nacionalinėmis sistemomis. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Europos savanorių tarnyba (EST) turėjo tvirtą sistemą, skirtą formaliajam ir neformaliajam mokymui. Buvo sukurta „Erasmus“ koncepcija kultūros darbuotojams ir ji galėtų būti naudinga Europos solidarumo korpusui. Itin svarbi sritis – savaiminis mokymasis. Reikėtų išnagrinėti galimybę taikyti Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) principą, pagal kurį besimokantieji gali gauti kreditus už praktinius „Erasmus“ tipo darbus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Europos solidarumo korpusas turi ir tolesnių veiksmų aspektą, tačiau jis numatytas tik dalijimosi žiniomis atžvilgiu. Reikia siekti ilgesnės trukmės dalyvių įtraukimo į solidarumo veiksmus, įskaitant (dažniausiai vykdomą) savanorystę laisvalaikiu, pasibaigus jų savanoriškai veiklai Europos solidarumo korpuse. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Svarbu išanalizuoti užimtumo aspektą ir įvertinti jo efektyvumą. Kai kurie veiksmingumo matavimai ex ante vertinimuose daugiau dėmesio skyrė naudingumui dalyviams, o ne jų veiklos rezultatams, ir ateityje atliekant vertinimus reikėtų šį klausimą spręsti. |
| --- | --- |

4.10.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/

1

(2)  OL C 81, 2018 3 2, p. 160.

2

(3)  OL C 81, 2018 3 2, p. 160.

3

(4)  https://europa.eu/youth/solidarity_en

4

(5)  http://www.kansalaisareena.fi/EYV2011Alliance_PAVE_copyfriendly.pdf

5

(6)  https://www.youthforum.org/charter-rights-and-responsibilities-volunteers

6

(7)  https://www.youthforum.org/european-quality-charter-internships-and-apprenticeships

7

(8)  https://www.socialistsanddemocrats.eu/newsroom/unpaid-internships-european-parliament-and-elsewhere-must-be-banned-say-sds

8

(9)  https://europeanvoluntaryservice.org/

9

(10)  https://ec.europa.eu/youth/policy/youth-strategy_en

10

(11)  https://europa.eu/youth/discovereu_en

11

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/207 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/207

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų plastikinių gaminių poveikio aplinkai mažinimo

(COM(2018) 340 final – 2018/0172 (COD))

(2019/C 62/34)

| Pranešėja | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |

Pranešėja

Maria NIKOLOPOULOU

| Konsultavimasis | Taryba, 2018 6 15
  Europos Parlamentas, 2018 6 11 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2018 4 17 |
| | |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 5 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 210/3/2 |

Konsultavimasis

Taryba, 2018 6 15

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2018 4 17

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 5

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

210/3/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria pasiūlymui dėl direktyvos dėl vienkartinių plastikinių gaminių ir mano, kad jis yra labai svarbus elementas įgyvendinant žiedinės ekonomikos strategiją ir siekiant darnaus vystymosi tikslų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Visų pirma Komitetas pabrėžia, kad pereinant prie tvarumo pirmiausia reikia, kad kuriant naują produktų gamybos, vartojimo ir perdirbimo modelį dalyvautų visi politiniai, ekonominiai, socialiniai, aplinkos apsaugos ir kultūriniai subjektai ir į jį būtų įtraukti visi piliečiai. Todėl pagrindiniai reikalavimai visais lygmenimis yra švietimas, mokymas ir informuotumo didinimo kampanijos, ypatingą dėmesį skiriant mokyklinio amžiaus jaunuoliams. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas mano, kad Komisijos pasiūlymas yra svarbus bandomasis projektas, kuriame specialus dėmesys skiriamas jūrose ir vandenynuose dažniausiai randamiems plastikiniams gaminiams. Vis dėlto pasiūlymas galėtų būti dar platesnio užmojo ir kartu turėtų būti papildytas veiksmų planu ir kitomis iniciatyvomis, siekiant užtikrinti jo veiksmingą įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Konkrečiai Komitetas rekomenduoja: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | išnagrinėti galimybę išplėsti dešimties gaminių sąrašą ir į jį įtraukti kitus gaminius, kuriems rinkoje jau yra tvarių alternatyvų atitinkamo kiekio ir kainos požiūriu; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | patikslinti principą, pagal kurį visi biologiškai skaidūs produktai taip pat turi būti kompostuojami, nustatant konkrečią fotoskilimo sausumoje ir jūroje trukmę; |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | valant jūras ir vandenynus žvejai gali atlikti svarbų vaidmenį. Paskatos žvejybos įrankiams sugrąžinti turi būti kuo greičiau išplėstos įtraukiant visas atliekas, surinktas žvejybos metu. Norint visapusiškai išplėtoti naują jūrų ir vandenynų valymo sistemą, būtina į šį procesą įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus ir vietos valdžios institucijas. Be to, visuose uostuose, įskaitant mažiausius, turėtų būti įrengtos pažangios šiukšlių surinkimo ir skaidraus tvarkymo sistemos; |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.4. | nors 90 % vienkartinių plastikinių gaminių, parduodamų Europos rinkoje, yra pagaminama trečiosiose šalyse, labai svarbu visoms šio sektoriaus įmonėms padėti pereiti prie tvaresnės gamybos. Visų pirma, finansinėmis ir fiskalinėmis priemonėmis reikia skatinti diegti inovacijas ir plėtoti ekologinio projektavimo, bioplastiko, antrinių žaliavų ir panašius sektorius. Tokiu būdu ES galės gauti naudos iš didelio prekybos balanso augimo, skatinti tvaresnių įmonių plėtrą ir sukurti daugiau kokybiškų darbo vietų; |
| --- | --- |

1.4.4.

| 1.4.5. | pagrindinis Komisijos pasiūlymo ramstis yra principas „teršėjas moka“, nustatytas Direktyva 2004/35/EB, ir juo yra grindžiamas teisingesnis ir labiau subalansuotas atliekų tvarkymo ir perdirbimo naštos pasidalijimas. Tinkamai taikant šią direktyvą bus galima sumažinti minėtas išlaidas toms įmonėms, kurios valdo sertifikatais patvirtintus taršos prevencijos ar tiesioginio pagamintų aplinką teršiančių gaminių surinkimo procesus; |
| --- | --- |

1.4.5.

| 1.4.6. | geriau tarpusavyje suderinti visus kitus galiojančius teisės aktus dėl atliekų tvarkymo ir perdirbimo, pabrėžiant atliekų rūšiavimą. Be to, būtų svarbu, kad valstybės narės nustatytų suderintus leidimus ir sankcijas; |
| --- | --- |

1.4.6.

| 1.4.7. | vienkartinių plastikinių gaminių strategija bus riboto poveikio, jei Komisija netaikys ad hoc strategijos dėl tvaresnio vidaus vandenų (ežerų ir upių), iš kurių į jūras patenka 80 % jose susikaupiančių šiukšlių, valdymo ir kontrolės. Komitetas rekomenduoja skatinti valdymo sistemas, kurios įtraukia valdžios institucijas, privatųjį sektorių ir pilietinės visuomenės organizacijas, pavyzdžiui, „upių sutartis“, kurios turėtų būti vertinamos kaip esminis reikalavimas gauti tam tikrų lėšų aplinkos apsaugai (pvz., Interreg); |
| --- | --- |

1.4.7.

| 1.4.8. | atliekų tvarkymo ir perdirbimo procesuose pridėtinės vertės galėtų suteikti plastikinių gaminių ženklinimo ir atsekamumo sistemų įdiegimas. Sukūrus specialų logotipą būtų galima sustiprinti vartotojų pasitikėjimą, ypač produktais, pagamintais naudojant antrines žaliavas; |
| --- | --- |

1.4.8.

| 1.4.9. | direktyva turėtų būti peržiūrima ne kas šešerius, o kas trejus metus. Šis pasiūlymas pagrįstas tuo, kad stebėsenos mechanizmai jau veikia ir yra pasitvirtinę (skaičiavimo metodas). Be to, tokia priemonė padėtų išspręsti problemas, kurios gali iškilti įgyvendinimo etapu, ir suteiktų galimybę prireikus iš dalies pakeisti arba išplėsti dešimties gaminių sąrašą, atsižvelgiant į direktyvos įgyvendinimo būklę ir pokyčius ekologinio projektavimo srityje; |
| --- | --- |

1.4.9.

| 1.4.10. | reikėtų plačiau skleisti daugybę gerosios praktikos pavyzdžių žiedinės ekonomikos srityje, stiprinant EESRK Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformą, kuri yra veiksminga visų suinteresuotųjų subjektų keitimosi patirtimi priemonė. |
| --- | --- |

1.4.10.

2.   Įžanga

| 2.1. | Europos Sąjungoje 80–85 % jūrų taršos šiukšlėmis sudaro plastiko atliekos, iš kurių 50 % yra vienkartiniai plastikiniai gaminiai, o dar 27 % – žvejybos įrankiai, kurių sudėtyje yra plastiko, naudoti tradicinėje žvejyboje ir akvakultūroje, palikti arba prarasti jūroje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dešimt vienkartinių plastikinių gaminių, kurie dažniausiai aptinkami Europos paplūdimiuose, sudaro 86 % visų randamų išmestų daiktų ir 43 % visų į jūrą patenkančių šiukšlių. Tai kasdienio vartojimo gaminiai, kurių sudėtis ne visada asocijuojasi su plastiku (1): maisto tara, gėrimų indeliai, ausų krapštukai, lėkštės, šiaudeliai, oro balionėlių lazdelės, gėrimų tara ir jų dangteliai, tabako gaminių filtrai, drėgnos servetėlės ir plastikiniai maišeliai. Šie dešimt gaminių, kartu su žvejybos įrankiais, kurių sudėtyje yra plastiko, sudaro maždaug 70 % visų į jūrą patenkančių šiukšlių vienetų (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vienkartiniai plastikiniai gaminiai, paprastai pagaminti iš polietileno ir polipropileno, aplinkoje išsiskaido vidutiniškai per 300 metų, o kai kuriais atvejais jų fotoskilimas gali trukti iki 1 000 metų. Be to, išsiskaidymas nereiškia, kad plastikas sugrįžta į natūralius gamtos procesus – jis virsta mikroplastikais, kurie žmogaus akiai yra nematomi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Plastikas yra vienas iš vertingiausių XX amžiaus išradimų ir jis padarė didžiulį poveikį mūsų gyvenimui. Jo fizinės savybės (lankstumas, lengvumas ir atsparumas) reiškia, kad šios medžiagos panaudojimo galimybės yra beribės, pavyzdžiui, vienkartiniai plastikiniai gaminiai idealiai tinka naudoti lauke (pvz., iškylaujant gamtoje). Dėl to kyla didelė rizika, kad vienkartiniai plastikiniai gaminiai pateks į aplinką, nepaisant daugelio vartotojų valios ir atliekų tvarkymo bei perdirbimo sistemų efektyvumo. Šių gaminių pavojus ir poveikis aplinkai yra neproporcingi, ypač atsižvelgiant į tai, kad numatomas jų naudojimo laikas kartais neviršija penkių minučių. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jeigu vienkartiniai plastikiniai gaminiai nepatenka į atliekų tvarkymo grandinę, jie kaupiasi jūrose ir vandenynuose ir daro neigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai, nes patenka į maisto grandinę. Be to, šis reiškinys turi įtakos įvairiems ekonomikos sektoriams, pavyzdžiui, turizmo, žvejybos ir jūrų transporto. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Į jūrą išmetamos šiukšlės yra tarpvalstybinio pobūdžio problema, kurią įkūnija plastiko salos (3). Europos Sąjunga yra įsipareigojusi spręsti šią problemą vadovaudamasi Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslais (4) ir Paryžiaus susitarimu (COP 21). Pirmasis žingsnis šia linkme buvo plastikų strategija (5), įtraukta į žiedinės ekonomikos veiksmų planą (6). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Komisijos pasiūlymo santrauka

| 3.1. | Siūlomos direktyvos tikslas – į jūrą patenkančių plastiko šiukšlių (makroplastikų), kurias sudaro vienkartinio naudojimo plastikiniai gaminiai ir žvejybos įrankiai, prevencija ir mažinimas papildant ES plastikų strategijoje jau numatytas priemones ir pašalinant esamų priemonių ir galiojančių teisės aktų spragas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Direktyva taip pat yra susijusi su iniciatyva, kuria siekiama atsisakyti vienkartinių plastikinių pirkinių maišelių (kad būtų naudojama daugiau iš biologinio plastiko ar kompostuojamų medžiagų pagamintų maišelių) ir kuri per trumpą laiką jau iš esmės pakeitė vartotojų įpročius ir aplinkos požiūriu davė labai teigiamų rezultatų (7). |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Vienkartiniai plastikiniai gaminiai

| 3.3.1. | Atlikus skaičiavimą vienetais skirtinguose Europos paplūdimiuose, pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama dešimčiai vienkartinių plastikinių gaminių, kurie dažniausiai randami paplūdimiuose. Komisija numato keletą priemonių, pagrįstų alternatyviais gaminiais, kurie yra tvarūs ir įperkami. Jeigu tokiais gaminiais jau prekiaujama rinkoje, numatoma atsisakyti aplinką teršiančių jų atitikmenų (pvz., šiaudelių, lėkščių ir ausų krapštukų). Jei taip nėra, nustatomos konkrečios priemonės, skirtos vartojimui mažinti rengiant informuotumo didinimo kampanijas ir skatinant ekologinį projektavimą, kad kuo būtų kuo greičiau pradėtos gaminti alternatyvios, biologiškai skaidžios ir tinkamos perdirbti medžiagos (pvz., maisto tarai, gėrimų indeliams, oro balionėliams, pakeliams ir pakuotėms, tabako gaminių filtrams, drėgnoms servetėlėms ir lengviesiems plastikiniams pirkinių maišeliams). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Direktyva numatoma taikyti didesnės gamintojo atsakomybės sistemą visiems gaminiams, nepatenkantiems į pateikimo rinkai ribojimo priemonės taikymo sritį, siekiant prisidėti prie atliekų prevencijos ir tvarkymo išlaidų. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Be to, Komisija siūlo sukurti ženklinimo sistemą, kad vartotojai būtų informuojami apie atliekų tvarkymą, siekiant skatinti atskirą atliekų surinkimą ir perdirbimą. Šia priemone taip pat siekiama informuoti apie vengtiną elgseną (pvz., drėgnų servetėlių naudojimą). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Pasiūlyme nustatyti konkretūs gaminių projektavimo reikalavimai (pvz., buteliai su pritvirtintais kamšteliais) ir plataus užmojo perdirbimo tikslai (pvz., atskirai perdirbti 90 % vienkartinių plastikinių butelių). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Žvejybos įrankiai, kurių sudėtyje yra plastiko

| 3.4.1. | Direktyvoje siūloma integruota ir labiau šiuolaikiška žvejybos įrankių surinkimo sistema, grindžiama trimis pagrindiniais elementais: sukuriamas specialus atskiro surinkimo mechanizmas ir įrenginiai uostuose, teikiamos paskatos žvejams, kurie grąžina žvejybos įrankius arba pargabena jūroje paliktus įrankius, nustatoma didesnės gamintojo atsakomybės sistema žvejybos įrankių gamintojams, įskaitant MVĮ. Lėšomis, kurios bus surinktos taikant didesnės gamintojo atsakomybės sistemą, bus padengiamos šiukšlinimo prevencijos (visuomenės informavimo kampanijų) ir atliekų tvarkymo išlaidos, įskaitant išmestų vienkartinių plastikinių gaminių surinkimą. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | Didžioji vienkartinių plastikinių gaminių dalis pagaminama ne ES šalyse. Tai reiškia, kad dėl didelės vidaus paklausos pasiūlymu būtų galima skatinti tvarios gamybos plėtrą Europoje. Todėl tikimasi, kad šis teisės aktas taip pat paskatins spartesnį konkurencingos, tvarios ir nuo iškastinio kuro nepriklausomos ekonomikos augimą, kuris turės akivaizdžios naudos prekybos su trečiosiomis šalimis balansui ir darys teigiamą poveikį kokybiškų darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) vienas iš pirmųjų pradėjo propaguoti darnų vystymąsi, kuris pagrįstas tiek piliečių, tiek visų politinių, ekonominių, socialinių, aplinkos apsaugos ir kultūrinių subjektų informuotumo didinimu. Dėl šios priežasties labai svarbus vaidmuo tenka visų lygmenų švietimui siekiant padėti pagrindą naujam gamybos, vartojimo ir gyvenimo būdui, kuris nekenkia aplinkai. Vykdant šią informuotumo didinimo ir švietimo užduotį svarbią funkciją atlieka įmonės, prisiimdamos įmonių socialinę atsakomybę. Organizuota pilietinė visuomenė jau atlieka daugybę savanoriškų veiksmų, kurie Komisijos iniciatyvai galėtų suteikti didelės pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK primena, kad tarša yra pasaulinė problema. Bet kokio pobūdžio Europos iniciatyva, nepaisant jos vizijos ir taikymo srities, bus nepakankama, jei kartu nebus vykdomas platesnio masto darnaus vystymosi projektas, apimantis tiek pagrindinius Sąjungos konkurentus, tiek ir besivystančias šalis. Visų pirma rekomenduojama kurti sinergiją su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis tvaraus uždarų jūrų, pavyzdžiui, Juodosios jūros ir Viduržemio jūros, valdymo srityje. Todėl Komitetas tikisi, kad ES vis aktyviau vadovaus darnaus vystymosi procesams. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pritaria pasiūlymui, kuriuo siekiama neleisti į jūrą patekti plastiko šiukšlėms, kurias sudaro vienkartiniai plastikiniai gaminiai ir žvejybos įrankiai, ir sumažinti tokių šiukšlių kiekį. Komitetas supranta sumanymą pagal „bandomojo projekto“ principą dėmesį sutelkti į ribotą gaminių, darančių didelį poveikį aplinkai, skaičių ir mano, kad ši iniciatyva yra svarbus žingsnis kuriant tikrai tvarią ekonomiką pagal žiedinės ekonomikos veiksmų planą (8) ir papildant plastikų strategiją (9). Vis dėlto Komitetas mano, kad Komisijos iniciatyva galėtų būti platesnio užmojo, į sąrašą įtraukiant visus gaminius, kuriems rinkoje jau yra tvarių alternatyvų atitinkamo kiekio ir kainos požiūriu (pvz., kavos kapsules), ir užtikrinti jų nekensmingumą sveikatai, įtraukiant Europos maisto saugos tarnybą (EFSA). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK tinkamu laiko pasiūlymą apriboti prekybą tik tuo atveju, jei jau yra alternatyvių tvarių gaminių, kurie yra saugūs aplinkai bei žmonėms ir įperkami vartotojams. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Siekiant išspręsti plastiko atliekų kaupimosi problemą, be atliekų tvarkymo, svarbūs yra tiek vartojimo įpročiai, tiek gamybos modelis. Todėl labai svarbu, kad nacionalinės Vyriausybės imtųsi visų reikiamų priemonių, kuriomis būtų skatinama naudoti tvarius plastikinius gaminius, teiktų paskatas ir remtų tvarius racionalesnius gamybos ir vartojimo procesus. Be to, svarbu nuo mokyklinio amžiaus didinti piliečių informuotumą, kad jie elgtųsi atsakingai ir dalyvautų rūšiuojant atliekas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Vienkartiniams plastikiniams gaminiams būdinga didelė rizika, kad jie pateks į aplinką, nepaisant daugelio vartotojų valios ir atliekų tvarkymo bei perdirbimo sistemų efektyvumo. Kadangi neįmanoma sukurti 100 % veiksmingo atliekų surinkimo ir perdirbimo mechanizmo, reikia kuo skubiau sukurti alternatyvius tvarius gaminius ir imtis priemonių, kuriomis siekiama sumažinti jau susidariusios taršos lygį (10). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Esminis veiksnys kuriant biologiškai suderinamus alternatyvius gaminius, kurie pakeistų taršesnius gaminius, yra ekologinis projektavimas. Komitetas rekomenduoja pagal naują ES finansinę programą skirti pakankamai lėšų investicijoms į šį sektorių, visų pirma įgyvendinant naują programą „Horizontas“. EESRK mano, kad ekologiškos inovacijos bioplastiko ir antrinių žaliavų srityse arba plastikus suardyti sugebančių fermentų, kaip antai „PETase“, naudojimas gali ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu suteikti pridėtinės vertės visai Sąjungai. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitetas rekomenduoja laikytis tikslinio požiūrio į plastikinius gaminius, kurie bus perdirbami į antrines žaliavas. Itin svarbu, kad plastikų sudėtyje nebūtų toksiškų cheminių priedų, dėl kurių gali būti neįmanoma jų perdirbti, taip darant žalą žmonėms, įmonėms ir aplinkai. Taip pat svarbu nustatyti plastikinių gaminių gyvavimo ciklo pabaigą, nes jie negali būti perdirbami be galo. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK mano, kad vienas iš akivaizdžiausių šios iniciatyvos trūkumų yra tai, kad nėra teisės akto, kuriuo būtų paremta sąvoka „biologinis skaidumas“. Iš tiesų, tai, kad gaminys yra biologiškai skaidaus, nereiškia, kad jis ekologiškai tvarus. Plastikiniai gaminiai, ypač vienkartiniai plastikiniai gaminiai, gali skilti į mikroplastikus, užteršti aplinką ir patekti į maisto grandinę. Todėl Komitetas rekomenduoja kuo skubiau imtis veiksmų siekiant patikslinti, kad visi biologiškai skaidūs plastikiniai gaminiai taip pat yra
  kompostuojami
  arba kad jie nėra nei toksiški, nei kenksmingi aplinkai. Atsižvelgiant į tai, itin svarbu nustatyti konkrečius biologinio skaidumo laikotarpius jūroje ir sausumoje pagal darnųjį standartą EN 13432 (11). Galiausiai, siekiant išvengti sukčiavimo, nepaprastai svarbu sukurti Europos ženklą, nustatant tinkamus kontrolės mechanizmus. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK pritaria pasiūlymui teikti paskatas žvejams grąžinti žvejybos įrankius. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad šiukšlių atskyrimas nėra nei paprastas, nei greitai atliekamas veiksmas, todėl tikisi, kad paskatos bus adekvačios laikui, kurį žvejai skiria atliekų rūšiavimui. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | Ši priemonė turėtų būti išplėsta įtraukiant visas žvejybos metu surinktas atliekas, už kurių išmetimą uostuose, remiantis šiuo metu galiojančiais įstatymais, žvejai privalo sumokėti. Tai reiškia, kad dabar žvejai moka už jūrų valymą ir atliekų, kurios pas juos nesusidarė, o tik buvo jų surinktos, iškrovimą sausumoje. Todėl rekomenduojama peržiūrėti dabartines atliekų tvarkymo priemones atsižvelgiant į naują 2021–2026 m. Europos žuvininkystės fondą, siekiant skatinti iniciatyvią ir atsakingą elgseną. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Kadangi tiek paviršiuje plūduriuojančių, tiek po vandenių esančių šiukšlių kiekis yra didelis, žvejai gali suteikti didelę pridėtinę vertę jas surenkant. Neseniai nustačius tam tikrų žvejybos išteklių apribojimus, šios paskatos gali būti laikomos ekonominės kompensacijos elementu (12). Tai reiškia, kad, tinkamai apmokant ir tiesiogiai įtraukiant žvejų asociacijas, jūrų valymo darbas galėtų tapti dar viena pelninga ekonomine veikla, panašiai kaip žvejybos turizmas (mėlynoji ekonomika), kuriuo labai dažnai užsiimama tais laikotarpiais, kai žvejyba paprastai sustabdoma. Ši priemonė turėtų būti įtraukta į naują Europos žuvininkystės fondą ir dėl jos įgyvendinimo turėtų būti parengta speciali Europos teisėkūros iniciatyva. |
| --- | --- |

4.10.2.

| 4.11. | Komitetas pritaria didesnės gamintojo atsakomybės sistemos įvedimui, atitinkančiam principą „teršėjas moka“. Iki šiol jūrų taršos išlaidas padengdavo kiti produktyvūs sektoriai (turizmo (13), jūrų transporto, žuvininkystės) ir piliečiai (mokėdami didesnius mokesčius už šiukšlių surinkimą, tvarkymą ir perdirbimą). Įgyvendinant iniciatyvą bus svarbu užtikrinti, kad šis principas būtų taikomas įmonėms, kurios iš tiesų gamina aplinką teršiančius gaminius, o ne būtų įtrauktas į vartotojo sumokamą galutinę kainą (14). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Atsižvelgdamas į Direktyvos 2004/35/EB (15) kriterijus, Komitetas ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti galimybę sumažinti ekonominę naštą įmonėms, vykdančioms patvirtintą veiklą, kuria siekiama tiesiogiai mažinti jų gaminių keliamą taršą (pvz., grąžinamos taros sistema). Nors už tokios gerosios praktikos vertinimą yra tiesiogiai atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, ji taip pat turėtų būti papildomai stebima ES lygmeniu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EESRK supranta, kad pereinant prie žiedinės ekonomikos daugelis įmonių patirs didelių išlaidų. Todėl EESRK tikisi, kad šis procesas, kuris aplinkos požiūriu yra būtinas, bus papildytas finansinėmis ir fiskalinėmis paskatomis, kad įmonės galėtų vykdyti perėjimo prie tvarios gamybos procesą. Svarbu, kad šis procesas būtų valdomas ir stebimas Europos lygmeniu, siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Perėjimas prie žiedinės ekonomikos gali atverti galimybių visai Europos Sąjungai konkurencingumo ir užimtumo požiūriu. Kad būtų galima pasinaudoti šiomis galimybėmis, būtina sukurti pažangią švietimo ir mokymo sistemą. Tai taip pat reiškia, kad reikia įgyvendinti tinkamą aktyvią darbo politiką, siekiant kelti darbuotojų kvalifikaciją. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK pritaria pasiūlymui parengti direktyvą, kad kiekviena valstybė narė galėtų įgyvendinti teisinius reikalavimus atsižvelgdama į savo nacionalinius ypatumus, tačiau būtų svarbu kuo skubiau sumažinti skirtumus leidimų ir sankcijų srityje (16). Šiuo atžvilgiu labai svarbu, kad nacionalinės Vyriausybės užtikrintų organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą visais etapais, nuo teisės aktų rengimo iki jų įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo. Kalbant apie direktyvos įgyvendinimą, nors tam tikrais atvejais yra nustatyti tikslų pasiekimo terminai, dėl daugelio kitų tikslų (pvz., PET (polietileno tereftalato) perdirbimo) konkrečių laiko apribojimų nenumatyta. EESRK mano, kad nenumačius tikslių ir vienodų datų, taikomų visiems tikslams, šio teisės akto perkėlimas į nacionalinę teisę gali tapti dar labiau nesubalansuotas. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Stebėsenos mechanizmai jau veikia ir yra pasitvirtinę (vienetų skaičiavimo metodas). Dėl šios priežasties rekomenduojama direktyvą peržiūrėti kas trejus, o ne šešerius metus, kaip numatyta pradiniame pasiūlyme. Tokia priemonė padėtų išspręsti problemas, kurios gali iškilti įgyvendinimo etapu, ir suteiktų galimybę prireikus iš dalies pakeisti arba išplėsti dešimties vienkartinių plastikinių gaminių sąrašą, atsižvelgiant į direktyvos įgyvendinimo būklę ir pokyčius ekologinio projektavimo srityje. |
| --- | --- |

4.16.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | Jungtinių Tautų aplinkos programos (UNEP) (17) duomenimis, 80 % jūrose ir vandenynuose susikaupusių šiukšlių į juos upėmis patenka iš sausumos. Tai reiškia, kad reikia imtis vis geriau koordinuojamų priemonių, kad šiukšlės nepasiektų jūros. Vienkartiniams plastikiniams gaminiams skirtos priemonės pagerins ežerų ir upių būklę; tačiau nenumatyta jokių konkrečių nuostatų dėl žvejybos įrankių. Todėl EESRK rekomenduoja išplėsti šio teisės akto taikymą įtraukiant ežerus ir upes pagal visoje Europoje vykdomą tvaresnio vidaus vandenų valdymo strategiją. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Europoje plačiai paplitęs ir labai sėkmingas gerosios praktikos pavyzdys yra upių sutartys (18) ir jos gali būti labai veiksmingai taikomos vidaus vandenų valdymui esant hidrogeologinei ir aplinkosauginei rizikai. Šios priemonės privalumas yra atviras valdymas, leidžiantis teritoriniu lygmeniu įtraukti visus viešuosius, privačius ir organizuotos pilietinės visuomenės subjektus. Informacija apie šią patirtį turėtų būti renkama sukuriant Europos duomenų bazę, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos ekologinei ir struktūrinei plėtrai visoje Europos Sąjungoje. Atsižvelgdamas į naująją programą „Horizontas“, pagal kurią 35 % biudžeto turėtų būti skiriama klimato ir aplinkos politikos veiksmams, Komitetas rekomenduoja, kad tokios sutartys būtų svarbi išankstinė sąlyga siekiant gauti konkrečių Europos lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms aplinkos tvarumo srityje ir lėšų, skirtų teritorinei apsaugai sprendžiant klausimus, susijusius su hidrogeologine ir aplinkosaugine rizika (pvz., Interreg). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komiteto nuomone, labai svarbu, kad direktyvos įgyvendinimas būtų nuoseklus ir suderintas su galiojančiais ES teisės aktais atliekų ir vandens srityje, visų pirma su Atliekų pagrindų direktyva (19), Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyva (20), Jūrų strategijos pagrindų direktyva (21) ir Miesto nuotekų valymo direktyva (22). Specialus dėmesys turėtų būti skiriamas ES teisės aktams dėl atliekų tvarkymo (23). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Svarbu, kad veiktų tinkamos atliekų tvarkymo struktūros (pvz., atskirai surenkamos kompostuojamos atliekos, kurios būtų veiksmingai ir tinkamai tvarkomos perdirbimo įmonėse), kartu pateikiant aiškią informaciją vartotojams. Teisingas atskyrimas taip pat sudarys palankias sąlygos trimačio spausdinimo technologijos naudojimui, nes plastikai gali būti lengvai panaudojami kaip žaliava naujiems objektams kurti. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Nors tai nėra susiję su vienkartinių plastikinių gaminių klausimu, Komitetas ragina Komisiją atsižvelgti į vis dažniau pasitaikantį reiškinį, kai dėl netinkamo nuotekų tvarkymo daugelyje Europos paplūdimių aptinkama biologinių medijų. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Galingas sąjungininkas kovojant su tarša ir skatinant tvarią ekonomiką gali būti skaitmeninimas. Atliekų tvarkymo ir perdirbimo procesuose pridėtinės vertės galėtų suteikti plastikinių gaminių ženklinimo ir atsekamumo sistemų įdiegimas. Sukūrus specialų logotipą būtų galima padidinti vartotojų pasitikėjimą, ypač gaminiais, pagamintais naudojant antrines žaliavas (24). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Komitetas rekomenduoja sukurti bendrą sistemą ir aukštos kokybės aplinkosaugos sertifikatus. Ši iniciatyva yra labai svarbi, kad įmonės galėtų siekti aukščiausių tvarumo standartų, išvengdamos reikalavimų dubliavimosi ir papildomos ekonominės naštos. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EESRK dar kartą iškelia klausimą dėl ES uostuose įdiegtų skirtingų sistemų (25). Europoje veikia šimtai mažų uostų, kurie yra pagrindinis veiksnys mažų vietos bendruomenių, pragyvenančių iš jūrų ir žvejybos, vystymuisi. Komisijos pasiūlymu nustatomas modernizavimo procesas (metodika, technologija ir infrastruktūra), kurį vietos lygmeniu bus sudėtinga įgyvendinti be finansinės Europos Sąjungos paramos. Šis procesas yra labai svarbus siekiant užkirsti kelią gyventojų mažėjimo reiškiniui ir išlaikyti šių bendruomenių vietos gamybos ypatumus. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Komitetas rekomenduoja, kad lėšos, surinktos pagal Direktyvą (ES) 2018/851 taikant didesnės gamintojo atsakomybės sistemą, taip pat būtų skiriamos uosto infrastruktūrai atnaujinti pagal aukščiausius atliekų surinkimo ir tvarkymo standartus. Be to, EESRK mano, kad labai svarbu įtraukti institucijas ir pilietinę visuomenę vietos lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant mažoms pakrančių savivaldybėms (turinčioms mažiau kaip 5 000 gyventojų), kad jos kartu rastų abipusiai priimtinus ir mažiau kainuojančius ilgalaikius sprendimus. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.7. | EESRK kartu su Komisija yra sukūręs žiedinės ekonomikos platformą (26), kuri jau pasiekė svarbių rezultatų skatindama rinkti informaciją apie esamą patirtį ir geriausią praktiką bei sudarydama sąlygas įvairiems susijusiems subjektams ja keistis, ją skleisti ir atkartoti. Ši platforma yra itin naudinga priemonė ir jos veiklą verta plėsti. |
| --- | --- |

5.7.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  95 % cigarečių filtrų yra pagaminta iš plastiko. https://www.noordzee.nl/hele-noordzeekust-schoon-2764-vrijwilligers-ruimen-11163-kilo-afval-op/

1

(2)  Paplūdimiuose išmestų šiukšlių vienetų skaičiavimas yra tarptautiniu mastu pripažintas į jūrą patenkančių šiukšlių sudėties nustatymo metodas. Mokslo bendruomenė jį laiko labai patikimu rodikliu politikai rengti. Šis skaičiavimo metodas grindžiamas valstybių narių ir Jungtinio tyrimų centro (JRC) parengtomis ataskaitomis dėl Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB) įgyvendinimo. Šaltinis: Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNEP), 2017 m.

2

(3)  Plastiko salos yra susidariusios tarptautiniuose vandenyse ir joms pašalinti reikalingas pasaulinio lygmens susitarimas. Šios salos susiformavo per daugelį metų, jūrų srovėms atnešant didelę dalį plastikų iš besivystančių šalių (daugiausia iš Pietryčių Azijos).

3

(4)  3, 9, 12 ir 14 DVT (sveikata ir gerovė; pramonė, inovacijos ir infrastruktūra; atsakingas vartojimas ir gamyba; gyvybė po vandeniu).

4

(5)  COM(2018) 28 final.

5

(6)  COM(2015) 614 final.

6

(7)  Direktyva (ES) 2015/720 (OL C 214, 2014 7 8, p. 40).

7

(8)  OL C 264, 2016 7 20, p. 98, OL C 367, 2018 10 10, p. 97

8

(9)  OL C 283, 2018 8 10, p. 61

9

(10)  OL C 230, 2015 7 14, p. 33

10

(11)  UNI EN 13432: 2002 – tai Europos standartizacijos komiteto nustatytas darnusis standartas dėl savybių, kurių turi turėti medžiaga, kad ją būtų galima apibrėžti kaip biologiškai skaidžią arba tinkamą kompostuoti.

11

(12)  OL C 283, 2018 7 8, p. 61

12

(13)  OL C 209, 2017 6 30, p. 1

13

(14)  OL C 81, 2018 3 2, p.22

14

(15)  Direktyva 2004/35/EB nustatytas principas „teršėjas moka“. Tai reiškia, kad bendrovė yra atsakinga už savo padarytą žalą aplinkai, todėl ji turi imtis būtinų prevencinių ar taisomųjų priemonių ir padengti visas su tuo susijusias išlaidas.

15

(16)  OL C 283, 2018 8 10, p. 61

16

(17)  UNEP, Marine plastic debris and microplastics, 2016 m.

17

(18)  Upių sutartys – tai gerosios praktikos pavyzdys, pirmą kartą pradėtas taikyti XX amžiaus dešimtajame dešimtmetyje Prancūzijoje. 2000 m., vykstant Pasauliniam vandens forumui, buvo pripažinta jų svarba ir nauda. Pradiniu etapu upių sutartimis buvo siekta hidrogeologinės rizikos prevencijos tikslų. Pastaraisiais metais daugelyje ES šalių jos tapo pagrindine priemone siekiant užtikrinti, kad vidaus vandenys būtų valdomi atsakingai ir tvariai pagal principą „iš apačios į viršų“.

18

(19)  Direktyva 2008/98/EB.

19

(20)  Direktyva 1994/62/EB.

20

(21)  Direktyva 2008/56/EB.

21

(22)  Direktyva 91/271/EEB.

22

(23)  Direktyva 2008/98/EB.

23

(24)  OL C 283, 2018 8 10, p. 61

24

(25)  OL C 288, 2017 8 31, p. 68

25

(26)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en

26

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/214 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/214

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013

(COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD))

dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013

(COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD))

ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos, (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams, ir (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms

(COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD))

(2019/C 62/35)

| Pranešėjas | John BRYAN |
| --- | --- |

Pranešėjas

John BRYAN

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Biuro sprendimas | 2018 5 22 |
| | |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 5 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 201/11/19 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 22

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis ir 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2018 5 22

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 5

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

201/11/19

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Tvirta bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) politika su tvirtu BŽŪP biudžetu, pagrįstu Europos žemės ūkio ir maisto produktų modeliu, remiančiu socialiniu ir aplinkos atžvilgiu tvarią Europos žemės ūkio politiką ir žemės ūkio sektorių taikant aukščiausius standartus ir prisidedant prie konkurencingo žemės ūkio sektoriaus užtikrinimo, yra labai svarbi Europos Sąjungai ir visiems jos piliečiams. Įgyvendinant šią reformą būtina modernizuoti ir supaprastinti BŽŪP, kad ji labiau atitiktų poreikius, susijusius su tvaresniu ir perspektyvesniu ES žemės ūkio sektoriumi visoje Europoje, ir kad būtų galima spręsti naujus uždavinius, susijusius su klimato kaita ir aplinka. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pasiūlymai mažinti BŽŪP biudžetą yra nepriimtini. Atitinkamo BŽŪP skirto finansinio paketo išlaikymas yra būtina sąlyga tam, kad būtų galima užtikrinti (ekonominį, aplinkos ir socialinį) ES ūkininkavimo sektoriaus tvarumą, siekiant išsaugoti pajamas ir darbo vietas, taip pat užtikrinti ekologiškų viešųjų gėrybių gamybą, taip esmingai prisidedant prie kaimo aplinkos gyvybingumo ir visos ekonomikos stabilumo. EESRK pritaria nuomonei, kad ES biudžetas turėtų būti padidintas iki 1,3 % bendrųjų nacionalinių pajamų (BNPj), kad būtų galima tinkamai finansuoti BŽŪP ir nustatyti naujus politikos tikslus ir uždavinius. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK teigiamai vertina tai, kad BŽŪP pasiūlyta nauja kryptis dėl subsidiarumo principo, suteikiant valstybėms narėms daugiau atsakomybės ir lankstumo vykdant BŽŪP strateginius planus ir taikant naują įgyvendinimo modelį, pagrįstą veiklos rezultatais. Tačiau EESRK norėtų užtikrinti, kad BŽŪP išliktų tvirta ir bendra visų valstybių narių politika ir kad būtų visiškai išsaugota bendroji rinka. Labai svarbu išlaikyti dabartinę dviejų ramsčių BŽŪP struktūrą su tvirtomis tiesioginėmis išmokomis pagal I ramstį, kad būtų remiamos ūkio pajamos, ir su kaimo plėtros priemonėmis pagal II ramstį pažeidžiamiems sektoriams, regionams ir socialinei infrastruktūrai remti, taip pat skatinti perėjimą prie tvaresnio ir novatoriškesnio ūkininkavimo. Taip pat itin svarbus bendras rinkos organizavimas ir veiksminga bendroji rinka. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pasiūlymuose dėl BŽŪP daugiau dėmesio skiriama aplinkai ir klimato kaitai, taip pat nustatomi platesni su šiomis sritimis susiję užmojai, ir tai vertinama teigiamai. Konkretūs tikslai yra aiškūs ir tvirti, apimantys pagrindinius klausimus, kaip antai vanduo, oras ir dirvožemis, taip pat kraštovaizdis, biologinė įvairovė ir tvari kokybiškų maisto produktų gamyba. Vis dėlto reglamento numatytas susijusias priemones tikslams pasiekti reikia daug aiškiau suformuluoti ir sukonkretinti. Šiems tikslams pasiekti būtinas pakankamas BŽŪP biudžetas ir tinkamos skatinamosios išmokos ūkininkams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | 40 % visų žemės ūkio išlaidų turėtų būti skiriama ES klimato politikos tikslams. EESRK palankiai vertina šį tikslą, tačiau tikisi, kad ES pateiks aiškiai suformuluotų priemonių rinkinį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kaip žadėta įgyvendinant kelias ankstesnes BŽŪP reformas, EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad šioje reformoje turi būti įgyvendinami įsipareigojimai dėl supaprastinimo ūkių lygmeniu. Vis dėlto EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad naujasis subsidiarumo principas ir naujos sąlygos, apimantys BŽŪP strateginius planus, skirtus BŽŪP I ir II ramsčiams, taip pat papildomus teisės aktų nustatytus valdymo reikalavimus (toliau – VR) ir geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (toliau – GAAB) standartus, padidins, o ne sumažins pavieniams ūkininkams tenkančią biurokratinę naštą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | BŽŪP I ramsčio tiesioginės išmokos ir II ramsčio finansavimas turi būti visiškai apsaugoti, siekiant užtikrinti perspektyvius ir tvarius ūkius. Tiesioginės išmokos turėtų būti mokamos tik tikriesiems ūkininkams, o ES lygmeniu turėtų būti nustatyti aiškūs objektyvūs kriterijai, siekiant geriau apibrėžti tikrąjį ūkininką. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Teigiamai vertinama didesnė parama kartų kaitai ir jauniesiems ūkininkams. Kartu su šia didesne parama reikia numatyti papildomas priemones, kurios sudarytų sąlygas tikrai kartų kaitai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Visi pasiūlymai dėl vidinės ir išorės konvergencijos, išmokų dydžio suvienodinimo, proporcingo mažinimo ir perskirstymo turi būti grindžiami objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais ir negali būti leidžiama pakenkti sąžiningos konkurencijos sąlygoms ir įvairių ES regionų ūkininkų konkurencingumui. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Bet koks BŽŪP II ramsčio finansavimo mažinimas yra nepriimtinas, nes tvirta kaimo plėtros programa yra labai svarbi, kad būtų galima remti pažeidžiamesnes sritis ir sektorius ir siekti darnesnės teritorinės plėtros. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Svarbiausi 2021–2027 m. BŽŪP reformos klausimai

Įvadas

| 2.1. | EESRK atkreipia dėmesį į pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl BŽŪP reformos ir ypač tai, kad daugiau dėmesio skiriama klimato kaitai ir aplinkai ir kad nustatomi platesni su šiomis sritimis susiję užmojai, prieštarauja siūlymams mažinti BŽŪP biudžetą, nes tvariam žemės ūkio sektoriui ir tam, kad būtų galima išlaikyti ūkių pajamas, reikalingas tvirtas biudžetas, teigiamai vertina su subsidiarumu susijusius pokyčius ir mano, kad ūkių lygmeniu turi būti užtikrintas tikras supaprastinimas. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EESRK teikia šią nuomonę dėl pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų su išsamių pasiūlymų dėl pakeitimų ir dalinių pakeitimų sąrašu ir prašo, kad ji būtų įtraukta į būsimas diskusijas Europos Parlamente ir Taryboje. |
| --- | --- |

2.2.

Europos žemės ūkio ir maisto produktų modelis

| 2.3. | Tvirta BŽŪP, remianti ekonominiu, socialiniu ir aplinkosauginiu požiūriu tvarią Europos žemės ūkio politiką ir žemės ūkio sektorių, yra labai svarbi Europos Sąjungai, turint omenyje apsirūpinimo maistu saugumą ir savarankiškumą, taip pat siekiant patenkinti vis didėjančius Bendrijos piliečių, kurių skaičius siekia 512 mln. (1), poreikius, susijusius su aukštesnės kokybės maisto produktais. Be to, ES turi nepamiršti, kad pasaulio gyventojų skaičius, kaip apskaičiuota, iki 2050 m. išaugs iki 9,5 mlrd., iš kurių 3,0 mlrd. gyvens vietovėse, kuriose trūksta vandens, dėl to vis labiau trūks maisto ir kils bado grėsmė. Todėl EESRK mano, kad ES būtina sutelkti dėmesį ir į žinių perdavimą ir keitimąsi patirtimi, kaip kitose pasaulio šalyse būtų galima vietoje tvariai pagaminti daugiau ir geros kokybės maisto produktų. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | BŽŪP turi įgyvendinti Romos sutartyje nustatytus pradinius tikslus, kad teiktų naudą visiems Europos Sąjungos piliečiams ir kaimo bendruomenėms, taip pat spręsti naujus uždavinius, susijusius su klimatu ir vystymusi, kaip nustatyta ES įsipareigojimuose pagal Paryžiaus susitarimą, ir siekti JT darnaus vystymosi tikslų (toliau – DVT). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad 2021–2027 m. BŽŪP visur Europoje turi būti remiamas ir skatinamas Europos žemės ūkio ir maisto produktų modelis, apimantis šeimos ūkių struktūrą, taip pat kooperatyvus, gamintojų grupes ir kitas ūkininkavimo formas ir maisto gamybą pagal aukščiausius pasaulio standartus (2). Įgyvendinant naująją BŽŪP turi būti geriau sprendžiamas mažų žemės ūkio pajamų klausimas ir sumažintas vis didėjantis pajamų skirtumas tarp ūkininkų ir darbo užmokesčio visoje ekonomikoje (3). Europos žemės ūkio modelis negali būti taikomas pasaulio rinkos sąlygomis ir kainomis. Todėl Europos žemės ūkio modeliui dabar labiau nei bet kada anksčiau kyla grėsmė dėl vykstančių permainų ir dėl šios priežasties jis turi būti remiamas ir skatinamas taikant stiprią BŽŪP (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nors pripažįstama prekybos nauda žemės ūkio sektoriui, labai svarbu, kad įgyvendinant BŽŪP ES žemės ūkio politika būtų užtikrinamas aukščiausias žemės ūkio, maisto produktų gamybos, aplinkosaugos kontrolės, sveikatos priežiūros ir saugos bei darbuotojų teisių pasaulyje standartų lygis. EESRK mano, kad žemės ūkio ir maisto sektoriuose bei BŽŪP turi būti taikomas daug nuoseklesnis ES politikos požiūris į tarptautinės prekybos sandorius (5). Nors įgyvendinant BŽŪP stengiamasi išlaikyti aukščiausius standartus, vesdama kai kurias prekybos derybas, pavyzdžiui, su Pietų Amerikos šalių bendrąja rinka (Mercosur), ES leidžia importuoti maisto produktus, kurie neatitinka ES maisto saugos standartų ir yra gaminami taikant žemesnius aplinkos apsaugos standartus. Negalima leisti, kad globalizacija pakenktų Europos standartams, rinkoms ir ES piliečiams. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Tačiau Komitetas su susirūpinimu pažymi, kad daug JK ūkininkų balsavo už „Brexit’ą“, akivaizdžiai dėl didelio BŽŪP politikos ribojamojo poveikio ir sudėtingumo. Kad panašios problemos nekiltų kitose valstybėse narėse ir nestiprėtų populistų ir euroskeptikų gretos, EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad pasiūlymuose dėl 2021–2027 m. BŽŪP daug dėmesio būtų skirta realaus ir praktinio supaprastinimo priemonėms ūkių lygmeniu. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.7. | Atsižvelgiant į įvairų Europos žemės ūkio, kulinarinio paveldo ir perspektyvų rinkoje pobūdį, kokybės diferencijavimas, taip pat pastangos didinti veiksmingumą ir konkurencingumą yra strateginis tikslas ir neatskiriama Europos žemės ūkio ateities dalis. Todėl įgyvendinant BŽŪP turėtų būti numatoma, kaip galima įvairiai skatinti kokybės politiką, kaip tai buvo daroma anksčiau. Kad būtų pasiektas šis tikslas, rengiant BŽŪP strateginius planus taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į kokybę. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Bet kokiais siūlomais BŽŪP pakeitimais, susijusiais su subsidiarumu, privaloma užtikrinti, kad nebūtų pakenkta ES bendrajai rinkai ir kad ji ir toliau tvirtai ir patikimai veiktų. Labai svarbu, kad nacionaliniais BŽŪP strateginiais planais nebūtų trukdoma bendrajai rinkai veikti. |
| --- | --- |

2.8.

Tvirto BŽŪP biudžeto poreikis

| 2.9. | EESRK nepriimtini pasiūlymai sumažinti BŽŪP biudžetą nuo 38 % ES biudžeto 2014–2020 m. laikotarpiu iki 28,5 % 2021–2027 m. laikotarpiu, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad bendras ES biudžetas padidėjo. BŽŪP biudžeto mažinimas dabartinėmis kainomis svyruoja nuo 3 iki 4 %, o 2018 m. kainomis – nuo 11 iki 16 % (turint omenyje 2 % per metus infliaciją), atsižvelgiant į taikomą apskaičiavimo metodą (6). Kaimo plėtros fondų atveju siūlomas sumažinimas 2018 m. kainomis yra didesnis nei 25 % |
| --- | --- |

2.9.

| 1 000 EUR | 2014–2020 m.
  (28 ES šalys + EPF) | 7*2020
  27 ES šalys + EPF | 2014–2020 m.
  (27 ES šalys + EPF) | 2021–2027 m. | Pokytis proc., palyginti su 27 ES šalimis
  2020*7 | Pokytis proc., palyginti su 27 ES šalimis
  2014–2020 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DFP (dabartinėmis kainomis) | 1 115 919 | 1 151 866 | 1 063 101 | 1 279 408 | + 11 % | + 20 % |
| proc. BNP | 1,03  % | 1,14  % | 1,16  % | 1,11  % | | |
| BŽŪP (dabartinėmis kainomis) | 420 015 | 394 659 | 391 849 | 378 920 | –4 % | –3 % |
| DFP (2018 m. kainomis) | 1 136 105 | 1 107 138 | 1 082 320 | 1 134 583 | + 2 % | + 5 % |
| BŽŪP (2018 m. kainomis) | 428 354 | 379 334 | 399 608 | 336 623 | –11 % | –16 % |
| Šaltini:. Europos Komisijos darbinis dokumentas dėl 2021–2027 m. DFP ir 2014–2020 m. DFP palyginimo. |

1 000 EUR

2014–2020 m.

(28 ES šalys + EPF)

7*2020

27 ES šalys + EPF

2014–2020 m.

(27 ES šalys + EPF)

2021–2027 m.

Pokytis proc., palyginti su 27 ES šalimis

2020*7

Pokytis proc., palyginti su 27 ES šalimis

2014–2020 m.

DFP (dabartinėmis kainomis)

1 115 919

1 151 866

1 063 101

1 279 408

+ 11 %

+ 20 %

proc. BNP

1,03  %

1,14  %

1,16  %

1,11  %

BŽŪP (dabartinėmis kainomis)

420 015

394 659

391 849

378 920

–4 %

–3 %

DFP (2018 m. kainomis)

1 136 105

1 107 138

1 082 320

1 134 583

+ 2 %

+ 5 %

BŽŪP (2018 m. kainomis)

428 354

379 334

399 608

336 623

–11 %

–16 %

Šaltini:. Europos Komisijos darbinis dokumentas dėl 2021–2027 m. DFP ir 2014–2020 m. DFP palyginimo.

| 2.10. | Atsižvelgdamas į EP Biudžeto komiteto nuomonę, EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad ES biudžetas turėtų būti padidintas iki 1,3 % BNPj. BŽŪP biudžetui turėtų būti ir toliau skiriama tokia pat finansavimo iš ES biudžeto procentinė dalis. Taip BŽŪP biudžetas būtų tinkamai finansuojamas, todėl būtų galima įgyvendinti BŽŪP politikos tikslus ir siekius, taip pat spręsti kitas labai svarbias problemas, pavyzdžiui, susijusias su „Brexit’u“. Nesant tinkamai finansuojamo BŽŪP biudžeto, neįmanoma pasiekti tikslų, kuriuos Komisija pateikė pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | BŽŪP biudžeto mažinimas yra nesuderinamas su BŽŪP tikslais, nustatytais SESV 39 straipsnyje, visų pirma:






  — | užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas, |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas,

| — | užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas. |
| --- | --- |

—

užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas.

EESRK griežtai nepritaria BŽŪP II ramsčio (EŽŪFKP) finansavimo mažinimui, nurodytam pasiūlymuose, nes tai daro neproporcingai didelį poveikį daugeliui valstybių narių, kuriose II ramsčio lėšos sudaro palyginti didesnę viso BŽŪP biudžeto dalį, ir pažymi, kad II ramsčio finansavimu remiami pažeidžiamesni sektoriai ir sritys, taip pat, investicijos, modernizavimas, mokymasis, efektyvus išteklių naudojimas ir gyvūnų gerovė visame Europos žemės ūkio sektoriuje.

Perkėlimai tarp ramsčių ir bendras finansavimas

| 2.12. | EESRK susirūpinęs dėl valstybėms narėms suteikiamo lankstumo, susijusio su lėšų perkėlimu tarp BŽŪP ramsčių. Siekiant neleisti valstybėms narėms vengti savo bendro finansavimo įsipareigojimų pagal II ramstį, EESRK mano, kad valstybėms narėms turėtų būti leista naudotis lankstumo sąlyga tik perkeliant lėšas tarp ramsčių, jeigu jos bendrai visiškai finansuoja šiuos perkėlimus. EESRK nepritaria tam, kad valstybėms narėms būtų leidžiama pervesti lėšas iš antrojo ramsčio į pirmąjį ramstį (7). |
| --- | --- |

2.12.

BŽŪP struktūra ir naujos priemonės

| 2.13. | Pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų išlaikomi pagrindiniai BŽŪP aspektai (BŽŪP I ramstis dėl tiesioginių išmokų, BŽŪP II ramstis dėl kaimo plėtros priemonių ir bendro rinkos organizavimo (BRO), į kuriuos įtrauktos rinkos paramos priemonės), atsižvelgiant į Komisijos nario Philo Hogano pažadą, kad ši reforma bus veikiau evoliucija, o ne revoliucija. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Komitetas palankiai vertina 14 straipsnyje pateiktą pasiūlymą dabar taikyti iš viso keturias atsietųjų išmokų formas, kurios turėtų padėti stabilizuoti pajamas:






  — | „bazinė pajamų parama“ – EESRK siūlo išbraukti papildymą „tvarumui didinti“ ir įrašyti jį į 14 straipsnio antraštę, nes tik užtikrinus visiškai subalansuotą visų keturių atsietųjų išmokų derinį galima pasiekti didesnį ir pakankamą tvarumą, |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

„bazinė pajamų parama“ – EESRK siūlo išbraukti papildymą „tvarumui didinti“ ir įrašyti jį į 14 straipsnio antraštę, nes tik užtikrinus visiškai subalansuotą visų keturių atsietųjų išmokų derinį galima pasiekti didesnį ir pakankamą tvarumą,

| — | „papildoma pajamų perskirstymo parama“ – šioje vietoje taip pat reikėtų išbraukti papildymą „tvarumui didinti“ ir įrašyti jį į antraštę, |
| --- | --- |

—

„papildoma pajamų perskirstymo parama“ – šioje vietoje taip pat reikėtų išbraukti papildymą „tvarumui didinti“ ir įrašyti jį į antraštę,

| — | „papildoma pajamų parama jauniesiems ūkininkams“ ir |
| --- | --- |

—

„papildoma pajamų parama jauniesiems ūkininkams“ ir

| — | „klimatui ir aplinkai naudingos sistemos“. |
| --- | --- |

—

„klimatui ir aplinkai naudingos sistemos“.

| 2.15. | Pasiūlymuose pateikiamos naujos priemonės dėl papildomų aplinkosaugos ir klimato kaitos sąlygų visoms BŽŪP išmokoms (I ir II ramsčiai), taip pat nauji pasiūlymai dėl subsidiarumo su nauju įgyvendinimo modeliu (BŽŪP strateginiai planai), kuriais valstybėms narėms suteikiama daug daugiau atsakomybės ir lankstumo įgyvendinant konkrečius tikslus, sprendžiant konkrečias problemas ir vykdant bei taikant atitikties reikalavimus. Didesnis subsidiarumas neturėtų skatinti aktyvesnės renacionalizacijos, o bendrosios priemonės visais atvejais turėtų būti derinamos prie konkrečių kiekvienos teritorijos aplinkybių. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EESRK teigiamai vertina pagrindinius BŽŪP aspektus, susijusius su I ir II ramsčių išmokomis, pabrėždamas tiesioginių išmokų ūkininkams ir ūkių pajamų svarbą, taip pat teigiamai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama aplinkos ir klimato kaitos sąlygoms ir jų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

2.16.

Didesni užmojai aplinkos ir klimato kaitos srityje

| 2.17. | Primindamas, kad ūkininkai jau dabar prisideda prie aplinkos ir klimato apsaugos, EESRK pripažįsta, kad pasiūlymuose daugiau dėmesio skiriama aplinkai ir klimato kaitai bei nustatomi platesni su šiomis sritimis susiję užmojai, taip pat tai, kad jie suderinami su ES įsipareigojimais pagal Paryžiaus susitarimą ir darnaus vystymosi tikslais (DVT). Tačiau EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad norint pasiekti šiuos plataus užmojo tikslus nereikėtų silpninti sektoriaus konkurencingumo ir reikės atitinkamo BŽŪP biudžeto. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Visuomenė reikalauja, kad maisto produktų gamyba ir ūkininkavimas būtų tvarūs aplinkosaugos požiūriu ir kad BŽŪP būtų modernizuota ir orientuota į šių poreikių tenkinimą. Tvarumą sudaro trys neatsiejami ramsčiai: ekonominis, socialinis ir aplinkosauginis. Visi trys yra vienodai svarbūs. Įgyvendinant naująją BŽŪP labai svarbu imtis aplinkosaugai ir kovai su klimato kaita palankių veiksmų. EESRK džiaugiasi, kad vienas iš trijų bendrųjų tikslų, nustatytų pasiūlymuose, yra „remti aplinkos apsaugos bei klimato srities veiksmus ir padėti siekti su aplinka bei klimatu susijusių Sąjungos tikslų“ (8). Tokioms priemonėms turi būti teikiama pakankama parama iš biudžeto, kad nekiltų pavojus bendram šeimos ūkių pelningumui. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EESRK džiaugiasi, kad pasiūlymuose nustatyti devyni konkretūs tikslai, iš kurių trys yra skirti aplinkosaugos ir klimato gerinimui. Konkrečiai šiais pasiūlymais siekiama:






  — | padėti švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos, taip pat plėtoti tvariąją energetiką, |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

padėti švelninti klimato kaitą ir prisitaikyti prie jos, taip pat plėtoti tvariąją energetiką,

| — | skatinti darnų vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą, |
| --- | --- |

—

skatinti darnų vystymąsi ir veiksmingą gamtos išteklių, tokių kaip vanduo, dirvožemis ir oras, valdymą,

| — | padėti apsaugoti biologinę įvairovę, gerinti ekosistemines paslaugas ir išsaugoti buveines bei kraštovaizdžius, |
| --- | --- |

—

padėti apsaugoti biologinę įvairovę, gerinti ekosistemines paslaugas ir išsaugoti buveines bei kraštovaizdžius,

| — | itin svarbu, kad atitinkami veiksmai ir programos pagal klimatui bei aplinkai naudingas sistemas būtų grindžiami skatinamuoju aspektu, t. y. kad ūkininkai būtų skatinami prisijungti ir būtų siunčiamas stiprus signalas visuomenei. |
| --- | --- |

—

itin svarbu, kad atitinkami veiksmai ir programos pagal klimatui bei aplinkai naudingas sistemas būtų grindžiami skatinamuoju aspektu, t. y. kad ūkininkai būtų skatinami prisijungti ir būtų siunčiamas stiprus signalas visuomenei.

| 2.20. | Naujas „visos BŽŪP metodas“, kuris bus įtrauktas į valstybių narių strateginius planus, apima tiek BŽŪP I ramsčio, tiek II ramsčio intervencijas ir sąlygas. Naujos sustiprintos sąlygos apima papildomus kompleksinės paramos ir žalinimo pasiūlymus, apimančius:






  — | klimato kaitos švelninimą, pavyzdžiui, daugiamečių žolynų priežiūrą, tinkamą šlapynių ir durpynų apsaugą, draudimą deginti ariamąsias ražienas, |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

klimato kaitos švelninimą, pavyzdžiui, daugiamečių žolynų priežiūrą, tinkamą šlapynių ir durpynų apsaugą, draudimą deginti ariamąsias ražienas,

| — | vandens apsaugą įgyvendinant Bendrijos veiksmus dėl vandens politikos, fosfatų taršos kontrolę, Nitratų direktyvą ir apsaugos juostų įrengimą palei vandentakius, taip pat tvarų maisto medžiagų naudojimą (maisto medžiagų naudojimo valdymo planus), |
| --- | --- |

—

vandens apsaugą įgyvendinant Bendrijos veiksmus dėl vandens politikos, fosfatų taršos kontrolę, Nitratų direktyvą ir apsaugos juostų įrengimą palei vandentakius, taip pat tvarų maisto medžiagų naudojimą (maisto medžiagų naudojimo valdymo planus),

| — | dirvožemio apsaugą ir kokybę, daugiausia dėmesio skiriant žemės dirbimo valdymui, kuriuo mažinama dirvožemio degradacijos rizika, pastangoms, kad dirva nebūtų tuščia laikotarpiu (-iais), kuriuo (-iais) ji yra labiausiai pažeidžiama, ir sėjomainai. |
| --- | --- |

—

dirvožemio apsaugą ir kokybę, daugiausia dėmesio skiriant žemės dirbimo valdymui, kuriuo mažinama dirvožemio degradacijos rizika, pastangoms, kad dirva nebūtų tuščia laikotarpiu (-iais), kuriuo (-iais) ji yra labiausiai pažeidžiama, ir sėjomainai.

| 2.21. | Aptariant biologinę įvairovę ir kraštovaizdį, pasiūlymuose dėl sąlygų nurodomi laukinių paukščių, natūralių buveinių ir laukinės floros bei faunos apsaugos duomenys: minimali žemės ūkio paskirties žemės, paskirtos negamybiniams objektams arba plotams, dalis, kraštovaizdžio elementų išlaikymas, draudimas pjauti gyvatvores ar medžius paukščių jauniklių perėjimosi ir augimo sezonu ir apsaugos nuo invazinių rūšių priemonės (9 GAAB), apsaugos juostų įrengimas palei vandentakius (4 GAAB) arba sėjomaina (8 GAAB). Vis dėlto EESRK siūlo, kad ES šiems GAAB standartams nustatytų aiškius kiekybinius reikalavimus, kurie valstybėms narėms turėtų būti privalomi. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EESRK teigiamai vertina reikalavimą, pagal kurį valstybės narės turi skirti bent 30 % EŽŪFKP biudžeto intervencijoms, kurios tiesiogiai skirtos aplinkai ir klimato kaitai, o 40 % viso biudžeto (EŽŪGF ir EŽŪFKP) turi būti susiję su klimato kaita. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | 40 % visų žemės ūkio išlaidų turėtų būti skiriama ES klimato politikos tikslams. EESRK palankiai vertina šį tikslą, tačiau tikisi, kad ES pateiks aiškiai suformuluotų priemonių rinkinį. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, jog labai svarbu, kad valstybių narių strateginiuose planuose pirmenybė būtų teikiama aplinkosaugos ir klimato kaitos intervencinėms priemonėms, padedančioms užtikrinti ūkių atsparumą ir ilgalaikį pelningumą ir darbo vietų išsaugojimą, o įgyvendinimas būtų orientuotas į tikslų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.24.

Subsidiarumas – BŽŪP strateginiai planai ir naujas įgyvendinimo modelis

| 2.25. | EESRK pritaria koncepcijai, kad BŽŪP politikoje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas nebe reikalavimų laikymuisi, o veiklos rezultatams, o valstybėms narėms būtų suteikiama daugiau lankstumo ir atsakomybės, taikant subsidiarumo principą pagal naująjį įgyvendinimo modelį ir BŽŪP strateginius planus. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Tačiau EESRK norėtų užtikrinti, kad BŽŪP išliktų bendra visų valstybių narių politika ir kad būtų visiškai išsaugota bendroji rinka. Pagal BŽŪP strateginius planus valstybėms narėms negali būti leidžiama renacionalizuoti rinkų arba sudaryti kliūtis ar nustatyti apribojimus sąžiningai konkurencijai bendrojoje rinkoje. Šie strateginiai planai jokiu būdu negali būti laikomi žingsniu į priekį siekiant bendrai finansuoti visą BŽŪP. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Labai svarbu, kad būtų išlaikytos vienodos įgyvendinimo ūkių lygmeniu sąlygos, visų pirma atsižvelgiant į kompleksinę paramą ir GAAB. Valstybėms narėms ir regionams neturi būti leidžiama įgyvendinimo planuose nustatyti perteklinio arba pernelyg paprasto reglamentavimo. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | EESRK teigiamai vertina BŽŪP strateginiuose planuose nustatytą reikalavimą, kad valstybės narės labiau prisidėtų prie konkrečių aplinkos ir klimato kaitos tikslų įgyvendinimo. Ūkininkams turėtų būti suteikta galimybė rinktis iš įvairių priemonių, kad būtų geriau prisitaikoma prie konkrečių aplinkybių (pvz., ryžių laukuose, ilgamečių ar daugiamečių kultūrų atveju negalima taikyti sėjomainos). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Pasiūlymas, kuriuo reikalaujama, kad valstybės narės parengtų ir pateiktų BŽŪP strateginius planus BŽŪP I ir II ramsčiams, bus sudėtingesnis nei dabartinė sistema. Labai svarbu, kad dėl šio reikalavimo nebūtų vėluojama įgyvendinti nustatytus tikslus, be to, jokiu būdu negali būti vėluojama veiksmingai ir laiku išmokėti tiesiogines išmokas ūkininkams. Būtina įtraukti regionus ir visapusiškai pasinaudoti jų patirtimi. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Be pagrindinių pasiūlymų aspektų, EESRK siūlo, kad BŽŪP strateginiuose planuose valstybių narių lygmeniu būtų sprendžiami šie klausimai:






  — | kaip valstybė narė sprendžia tai šaliai būdingas problemas savo teritorijoje, pavyzdžiui, pietų Europos dalyse esančių apleistų žemės plotų ir dykumėjimo, vandens kokybės ir nitratų kai kuriose Šiaurės Vakarų Europos dalyse, biologinės įvairovės nykimo Europoje, |
| --- | --- | --- |

2.30.

—

kaip valstybė narė sprendžia tai šaliai būdingas problemas savo teritorijoje, pavyzdžiui, pietų Europos dalyse esančių apleistų žemės plotų ir dykumėjimo, vandens kokybės ir nitratų kai kuriose Šiaurės Vakarų Europos dalyse, biologinės įvairovės nykimo Europoje,

| — | valstybės narės planas dėl supaprastinimo ūkių lygmeniu, |
| --- | --- |

—

valstybės narės planas dėl supaprastinimo ūkių lygmeniu,

| — | įgyvendinimo planas ir visų BŽŪP išmokų mokėjimo terminai, |
| --- | --- |

—

įgyvendinimo planas ir visų BŽŪP išmokų mokėjimo terminai,

| — | gerų aplinkosaugos ir klimato kaitos srities rezultatų skatinimo sistema, |
| --- | --- |

—

gerų aplinkosaugos ir klimato kaitos srities rezultatų skatinimo sistema,

| — | veiklos rezultatų ir įgyvendinimo tikslai nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

veiklos rezultatų ir įgyvendinimo tikslai nacionaliniu lygmeniu.

Supaprastinimas ir sąlygų sistema

| 2.31. | EESRK tvirtai remia supaprastinimą ir prašo, kad su tuo susiję politiniai įsipareigojimai būtų įgyvendinami ūkių lygmeniu pagal naujuosius pasiūlymus dėl BŽŪP. Nors teigiamų elementų ir yra, nerimauti ypač verčia tikro supaprastinimo principų neatitinkantis siūlomas naujo įgyvendinimo modelio veikimas, sustiprintos sąlygos, rodiklių įvedimas I ramstyje ir įpareigojimas parengti išsamius BŽŪP strateginius planus. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Nepaisant teigiamų supaprastinimo iniciatyvų reglamente „Omnibus“, geltonosios kortelės sistemos pratęsimo ir palydovinės technologijos taikymo tikrinant teritorijas, pasiūlymuose dėl BŽŪP vis dar esama daug išsamių reikalavimų, dėl kurių atsiranda didelė biurokratinė našta pavieniams ūkininkams, kurių dauguma veikia kaip individualūs veiklos vykdytojai, kurių pajamoms daromas didelis spaudimas. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad Komisijos pasiūlymuose taikomas požiūris į supaprastinimą ir subsidiarumą yra prieštaringas. Viena vertus, Komisija pasisako už supaprastinimą, kita vertus, įgyvendinus naujus pasiūlymus dėl įgyvendinimo modelio ir BŽŪP strateginius planus, apimančius ir I ramstį, ir II ramstį, taip pat nustačius papildomus ir išsamesnius teisės aktais nustatytus valdymo reikalavimus (VR) ir ūkių lygmeniu taikomus GAAB reikalavimus (III priedas) (9), ir valstybių narių, ir ūkių lygmenimis politiką įgyvendinti bus sudėtingiau ir bus susiduriama su daugiau biurokratinių kliūčių. Skirtingas išimčių kategorijas, nustatytas įgyvendinant 2014–2020 m. žalinimo sistemą, būtina perkelti į sąlygų taisykles, kurios bus taikomos po 2020 m. |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Siekiant tikro supaprastinimo ūkių lygmeniu, kartu išlaikant visišką ir atitinkamą kontrolę, būtina sumažinti ūkininkams tenkančią biurokratijos apimtį ir naštą. Dabartinė BŽŪP įgyvendinimo sistema yra pagrįsta išsamiais ES lygmeniu nustatytais reikalavimais, joje taikoma griežta kontrolė, nuobaudos ir audito procedūros (10). Ūkių lygmeniu reikėtų atlikti visapusišką kontrolės sistemos peržiūrą ir ją perkurti: negalima leisti, kad dėl didesnio technologijų naudojimo, palydovinio tikrinimo sistemų ir tolimojo stebėjimo, didesnio leidžiamojo nuokrypio ir dažniau atliekamų tikrinimų būtų vėluojama išmokėti išmokas (11). Atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau naudojamas nuotolinis stebėjimas, teisingas reikalavimus atitinkančių plotų nustatymas taip pat turėtų būti už stebėseną atsakingų institucijų užduotis. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Dabartinis tikrinimo ir baudų režimas skirtas „sugauti“ ir nubausti, o ne ištaisyti ir tobulinti. EESRK siūlo nustatyti teisę ištaisyti, ūkių lygmeniu taikant galutinės užskaitos modelį, pagal kurį ūkininkams būtų leidžiama ištaisyti netyčinius neatitikimus netaikant baudų. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | BŽŪP II ramsčio programose labai reikalingas tolesnis supaprastinimas ir mažesnė biurokratija ES ir valstybių narių lygmenimis (12). |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Turėtų būti reikalaujama, kad valstybės narės savo strateginiuose planuose parengtų konkretų skyrių dėl supaprastinimo ir nurodytų, kaip jos siūlo mažinti ūkininkams tenkančią biurokratinę naštą ir kaip ji skiriasi nuo dabartinio režimo. |
| --- | --- |

2.37.

Kartų kaita

| 2.38. | EESRK teigiamai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama kartų kaitai, ir siūlomas papildomas paramos priemones, skirtas jauniesiems ūkininkams, kurie reikalauja sudaryti jiems palankesnes sąlygas gauti žemės ir finansavimo, taip pat suteikti daugiau galimybių mokytis. Labai svarbu teikti paskatas ūkininkams, kurie išeina į pensiją ir perleidžia savo ūkį jaunajam ūkininkui. |
| --- | --- |

2.38.

3.   Konkretūs EESRK pasiūlymai

Tikrieji ūkininkai

| 3.1. | EESRK tvirtai remia tikslą, pagal kurį tiesioginės išmokos turėtų būti skiriamos tik tikriesiems ūkininkams. Vien tik dėl to, kad asmuo turi žemės, jam neturėtų būti suteikiama teisė gauti tiesiogines išmokas, jeigu jis nėra ūkininkas. Vis dėlto tokią padėtį reikia pripažinti, nes ji turi poveikio beveik visiems ūkiams Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK laikosi nuomonės, kad, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir užkirsti kelią konkurenciniam pranašumui ir (arba) nepalankiai konkurencinei padėčiai, taip pat bet kokiems bandymams susilpninti bendras taisykles, ES lygmeniu reikėtų aiškiai, tiksliai ir vienodai apibrėžti esmines sąvokas, tokias kaip tikrieji ūkininkai, ir tinkamumo finansuoti kriterijus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Be pajamų ir darbo sąnaudų ūkyje vertinimo, kaip siūloma, tikrojo ūkininko apibrėžtis turėtų būti išplėsta, į ją įtraukiant objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus, tokius kaip pajamos, turtas, laiko sąnaudos, produkcija, išsilavinimas ir kt. Atsižvelgiant į naujausius „Omnibus“ reglamento pakeitimus, valstybės narės gali išlaikyti tam tikrą lankstumą siekdamos tikslingiau apibrėžti tinkamumą gauti paramą. Todėl turėtų būti įmanoma sukurti bendrą sistemą, kartu paliekant galimybę pritaikyti valstybių narių realių poreikių ir sąlygų apibrėžtis. |
| --- | --- |

3.3.

Jaunieji ūkininkai

| 3.4. | Siekdamas užtikrinti, kad išmokos būtų skiriamos tik tikriesiems jauniesiems ūkininkams, EESRK siūlo peržiūrėti jaunojo ūkininko apibrėžtį. Pagalba įtraukiant pradedančiuosius ūkininkus turėtų būti prioritetinė priemonė pagal II ramstį. |
| --- | --- |

3.4.

Bendrieji tikslai

| 3.5. | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad neįmanoma pasiekti bendrųjų tikslų, susijusių su pažangiu, atspariu ir įvairialypiu žemės ūkiu, apsirūpinimo maistu saugumu, aplinkosauga ir kovos su klimato kaita veiksmais, taip pat sustiprinti socialinės ir ekonominės kaimo vietovių struktūros, jei, visų pirma, nėra ekonomiškai tvaraus žemės ūkio sektoriaus. Perspektyvaus žemės ūkio sektoriaus kūrimas turi būti bendrasis BŽŪP tikslas. |
| --- | --- |

3.5.

Konkretūs tikslai

| 3.6. | EESRK visiškai pritaria devyniems konkretiems BŽŪP tikslams, nustatytiems pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Tačiau EESRK siūlo į f skirsnį įtraukti papildomą tikslą – išvengti žemės apleidimo ir apsaugoti žemės ūkio paskirties žemę nuo perėmimo. Be to, EESRK mano, kad darnesnė teritorinė plėtra turėtų būti įtraukta į konkrečius tikslus. EESRK taip pat ragina 6.1.b nurodytą tikslą „didinti konkurencingumą“ performuluoti į „didinti ūkių gyvybingumą vietos, nacionalinėse ir tarptautinėse rinkose“. Be to, EESRK rekomenduoja pabrėžti socialinės įtraukties ir kovos su skurdu skatinimo tikslus ir kaip specialų paramos tikslą įtvirtinti socialinės infrastruktūros ir pagrindinių paslaugų plėtojimą. |
| --- | --- |

3.6.

Rodikliai

| 3.7. | EESRK mano, kad pasiūlymas nustatyti rodiklius, kuriais siekiama tikslų, apibrėžtų su kiekybinėmis tarpinėmis reikšmėmis ir siektinomis reikšmėmis, įgyvendinimą palyginti su išsamiais I priede (13) nustatytais kriterijais, turėtų būti taikomas tik nacionaliniu lygmeniu ir juo neturi būti didinama ūkininkams tenkanti biurokratinė našta. Naujieji BŽŪP rodikliai turi būti paprasti, realistiški, lengvai kiekybiškai įvertinami, kontroliuojami ir tinkami vietos realijoms. Jie turėtų būti ir tiesiogiai susiję su apibrėžtais BŽŪP tikslais. |
| --- | --- |

3.7.

Gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė (GAAB)

| 3.8. | EESRK siūlo apsvarstyti galimybę nustatyti minimalų ir maksimalų pievose ganomų gyvulių tankį, siekiant išlaikyti žemės GAAB. |
| --- | --- |

3.8.

Ūkių konsultavimo paslaugos

| 3.9. | Parama ir pastangos toliau plėtoti žemės ūkio žinių ir inovacijų sistemas, įskaitant konsultavimo paslaugas, keitimasis žiniomis ir profesinis mokymas yra svarbūs siekiant padėti ūkininkams naudoti naujoves ir naujas technologijas, kurios padės didinti jų konkurencingumą ir tvarumą. Bet kokios ES iniciatyvos, susijusios su konsultavimo paslaugomis, ir inovacijų sistemos turi būti grindžiamos tomis iniciatyvomis ir sistemomis, kurios valstybių narių lygmeniu jau taikomos, o daugiausia dėmesio turi būti skiriama teikiamai papildomai naudai. Kadangi BŽŪP biudžetui daromas spaudimas, pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turėtų būti aiškiai nurodyta, kad BŽŪP I ramsčio tiesioginės išmokos neturėtų atitekti žemės ūkyje nedirbantiems asmenims. |
| --- | --- |

3.9.

Tiesioginės išmokos

| 3.10. | EESRK visiškai pripažįsta, kad BŽŪP I ramsčio tiesioginės išmokos remiant ūkių pajamas yra labai svarbios, ir tam pritaria. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad BŽŪP I ramsčio išmokos turi būti visiškai apsaugotos, o bet kokie nauji bazinės pajamų paramos pakeitimai turi būti minimalūs. |
| --- | --- |

3.10.

Išmokų ribojimas ir jų dydžio mažinimas

| 3.11. | Savo pasiūlyme Komisija numato dvi skirtingas tiesioginių išmokų formas – keturias skirtingas atsietąsias ir įvairias susietąsias išmokas. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Savo poziciją atsietųjų išmokų klausimu EESRK aiškiai išreiškė savo nuomonėse: „Pagal 1-ąjį ramstį mokamų tiesioginių išmokų viršutinė riba pavieniams ūkininkams turi būti sąžininga ir pagrįsta (pvz., lygi panašaus dydžio kvalifikuoto darbuotojo pajamoms). Turėtų būti įmanomas koregavimas ir reikėtų atsižvelgti į partnerystes, kooperatyvus, bendroves ir socialinės apsaugos sistemoje apdraustų darbuotojų skaičių“ (14). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Beje, jis taip pat rekomendavo netaikyti viršutinės ribos išmokoms, kurios yra atlygis už viešųjų gėrybių teikimą, ypač išmokoms aplinkos ir klimato srityje, kurioms jis ragino taikyti aiškias paskatas. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitetas taip pat rekomendavo nustatyti didesnes išmokas už pievas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Iš principo EESRK palankiai vertina darbo užmokesčio įskaičiavimą pagal 15 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, tačiau mano, kad nedera juos taikyti 100 % Nepateisinama, kad viešojo biudžeto lėšomis įmanoma visiškai finansuoti konkrečios kategorijos darbuotojų darbo užmokestį ir su tuo susijusius mokesčius, ir kad į šį apskaičiavimą galima visiškai įtraukti net ir neapmokamą darbą. Šiuo atveju reikia numatyti mažesnį nei 100 % didžiausią apskaičiavimo tarifą. |
| --- | --- |

3.15.

Išmokų suvienodinimas

| 3.16. | EESRK pritaria pasiūlymams dėl išorės konvergencijos siekiant toliau derinti tiesioginių išmokų paramos dydį valstybėse narėse. Pasiūlymu siekiama 2021–2027 m. panaikinti 50 % dabartinio valstybėse narėse mokamų tiesioginių išmokų lygio vidurkio skirtumų ir 90 % ES tiesioginių išmokų lygio vidurkio skirtumų. Tačiau jei BŽŪP biudžetas būtų tinkamas, Komisijos pasiūlymai galėtų būti platesnio užmojo, visų pirma tų valstybių narių atžvilgiu, kuriose paramos lygis yra mažiausias. Komitetas mano, kad pasibaigus kitam biudžetiniam laikotarpiui, tiesioginių išmokų lygis turėtų sudaryti bent 85 % ES vidurkio. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Teisių į išmokas suvienodinimo metodas yra labai griežtas ir juo neatsižvelgiama į jokius objektyvius kriterijus, kaip antai investicijų į ūkį dydį, ūkininkavimo sistemos tipą, pajamų lygį, darbo rinkos reikalavimus, ūkio gyvybingumą ateityje ir tai, kiek ūkis priklauso nuo tiesioginių išmokų, taip pat ūkininko įsipareigojimą. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Kad ūkininkai galėtų pasinaudoti vidine konvergencija ir iki 2026 m. minimalias teises į išmokas būtų galima padidinti iki 75 % vidurkio, turėtų būti reikalaujama, kad jie atitiktų tam tikrus objektyvius kriterijus. |
| --- | --- |

3.18.

Nacionalinis rezervas

| 3.19. | EESRK remia nacionalinio rezervo, skirto naujiems jauniesiems ūkininkams ir pirmą kartą į rinką patenkantiems dalyviams, koncepciją. Tačiau nacionalinio rezervo paskirstymo kriterijai turi būti tokie, kad suteikiant teises į išmokas nebūtų piktnaudžiaujama, o teisės į išmokas būtų skiriamos tik tikriesiems ūkininkams, remiantis aiškiais objektyviais kriterijais, tokiais kaip amžius, pajamos, išsilavinimas, laiko sąnaudos ir produkcija. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Be to, turėtų būti privaloma, kad iš nacionalinio rezervo skirtomis teisėmis į išmokas jų gavėjas galėtų naudotis valstybės narės nustatytą minimalų laikotarpį, ir neturėtų būti leidžiama iš nacionalinio rezervo skiriamų teisių į išmokas gavėjams parduoti šių teisių, kol nepasibaigs šis 10 metų laikotarpis. |
| --- | --- |

3.20.

Papildoma pajamų perskirstymo parama

| 3.21. | Kai kuriose šalyse, teikiant pajamų perskirstymo paramą, pasiekta labai gerų rezultatų, tačiau kitais atvejais dėl to gali būti dar labiau sumažintas tiesioginių išmokų ir pajamų dydis ūkininkams, kurie labiausiai priklauso nuo tiesioginių išmokų poveikio jų pajamoms ir kurių dauguma yra visą darbo dieną dirbantys ūkininkai, o išmokos bus perkeltos ne visą darbo dieną dirbantiems ūkininkams ir mažiau nuo tiesioginių išmokų poveikio visoms jų pajamoms priklausomiems ūkininkams. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Pasiūlymuose pabrėžiama tiesioginių išmokų ūkių pajamoms remti svarba ir aiškiai nurodoma, kad užtikrinti tinkamo lygio paramą, taigi ir ūkių pajamas, tebėra viena svarbiausių ateities užduočių siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą, didelius aplinkos ir klimato sričių užmojus ir kaimo vietovių gyvybingumą. Tačiau EESRK pasiūlymuose taip pat aiškiai nurodyta, kad pasirinkus bet kokią galimybę reikšmingai perskirstyti tiesiogines išmokas, daugiau jų skiriant mažesnio našumo ūkiams ir regionams, artimiausiu laikotarpiu sumažės ES konkurencingumas (15) tarptautinėse rinkose, tačiau toks sprendimas labiau atitiks vartotojų ir piliečių lūkesčius labiau orientuoti BŽŪP į vidaus rinkos poreikius. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EESRK mano, kad papildoma perskirstymo išmoka, jeigu ji skiriama, turėtų būti finansuojama tik iš lėšų, sukauptų ribojant išmokas, ir, siekiant sumažinti didelius skirtumus šiame sektoriuje, turėtų būti nukreiptos ir skirtos ūkininkams, kurių pajamos daugiausia priklauso nuo ūkininkavimo. |
| --- | --- |

3.23.

Papildoma pajamų parama jauniesiems ūkininkams

| 3.24. | EESRK pritaria pasiūlymui skirti papildomą pajamų paramą jauniesiems ūkininkams. Kad dėl to nenukentėtų tikrieji ūkininkai, reikės nustatyti tinkamus mechanizmus, kad finansiniai asignavimai nebūtų skiriami tuomet, kai žemės ūkio veikla realiai nevykdoma. |
| --- | --- |

3.24.

Savanoriška klimatui ir aplinkai naudinga sistema („ekologinė sistema“)

| 3.25. | EESRK atkreipia dėmesį į pasiūlymą pagal I ramstį ūkių lygmeniu diegti savanorišką klimatui ir aplinkai naudingą ekologinę sistemą. Tačiau svarbu, kad pagal I ramstį siūloma „ekologinė sistema“ neatgrasytų ūkininkų ar netrukdytų jiems taikyti svarbių aplinkos apsaugos ir klimato kaitos sistemų pagal II ramstį ir jose dalyvauti. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Turėtų būti numatyta galimybė gyvulininkyste užsiimantiems ūkininkams skirti išmoką už pievas ir pagal šią priemonę nustatyti minimalų ir maksimalų pievose ganomų gyvulių tankį. Be to, turėtų būti numatyta galimybė gyvūnų gerovės išmokas mokėti vienam gyvūnui, kaip šiuo metu taikoma tokios rūšies sistemai. |
| --- | --- |

3.26.

Susietosios išmokos

| 3.27. | Susietosioms išmokoms tenka labai svarbus vaidmuo apsaugant pažeidžiamus sektorius ir pažeidžiamas sritis. Numatant galimybę mokėti susietąsias išmokas gali būti skiriamos labai svarbios tikslinės ir aukštesnio lygio tiesioginės išmokos mažas pajamas gaunantiems sektoriams, pavyzdžiui, ekstensyvaus karvių žindenių auginimo arba avininkystės, baltyminių augalų auginimo arba gyvulininkystės kalnuotose vietovėse, kuriose labai svarbu ir toliau auginti gyvulius, kad būtų išlaikoma ekosistemos pusiausvyra, sektoriams. Ši galimybė mokėti susietąsias išmokas turėtų likti iš esmės ribota, tačiau būti išplėsta ir padėti užtikrinti, kad būtų užkirstas kelias žemės apleidimui ir skatinama naudoti žemę ganykloms (16). |
| --- | --- |

3.27.

Kaimo plėtra

| 3.28. | EESRK remia aštuonias plataus pobūdžio ES intervencines priemones kaimo plėtros srityje. Kaip jau minėta pirmiau, EESRK nepritaria jokiems pasiūlymams mažinti II ramsčio finansavimą, nes tai daro neproporcingai didelį poveikį kai kurioms valstybėms narėms ir kelia abejonių dėl pažangios, tvarios ir konkurencingos žemės ūkio plėtros. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | EESRK mano, kad pagal dabartinę BŽŪP turėtų būti numatytas atidėjinys konkrečioms gyvūnų gerovės intervencinėms priemonėms pagal kaimo plėtros programas ir kad jis turėtų būti įtrauktas į vieną iš plataus pobūdžio intervencinių priemonių. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | EESRK siūlo, kad, siekiant padidinti ūkininkų dalyvavimą ir lėšų įsisavinimą, didesnė išmokos dalis turėtų būti skirta sandorių išlaidoms ar paskatoms. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | EESRK mano, kad aplinkos, klimato kaitos ir kiti valdymo įsipareigojimai turėtų būti svarstomi ilgesniems nei septynerių metų laikotarpiams, su sąlyga, kad atitinkamai būtų garantuojamas ir tokių įsipareigojimų finansavimas. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | EESRK mano, kad atitinkamų sričių išmokos vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių (17), turėtų būti privalomos, kad būtų užkirstas kelias žemės apleidimui valstybėse narėse. Be to, priemonės turėtų apimti minimalaus ir maksimalaus ganomų gyvulių tankio reguliavimo priemones, taip pat reikėtų apibrėžti laiką, kurį gyvūnai turėtų praleisti ganyklose. Išmokas vietovėms, kuriose esama gamtinių kliūčių, turėtų būti leidžiama vertinti kaip dalį aplinkosaugos išlaidų pagal II ramstį. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Pasiūlymuose dėl gamtinių ar kitų konkrečiam regionui būdingų kliūčių svarbu nustatyti principą „nėra apribojimų be kompensacijos“. Norint pakeisti praktiką, labai svarbu, kad kompensacija būtų apskaičiuojama atsižvelgiant į visus nuostolius ir kad būtų mokamos tinkamos skatinamosios išmokos. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | EESRK pritaria tam, kad būtų naudojamas teigiamas, o ne neigiamas investicinių pasiūlymų sąrašas. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | EESRK mano, kad pasiūlymai dėl rizikos valdymo priemonių valstybių narių lygmeniu turėtų būti savanoriški, o ne privalomi. Apskritai EESRK laikosi nuomonės, kad geriausia apsauga nuo pajamų kintamumo yra tvirtos I ramsčio tiesioginės išmokos ir kad jos jokiu būdu neturėtų būti mažinamos perkeliant lėšas į draudimo sistemas ar savitarpio fondus. Be to, EESRK siūlo, kad bet koks rizikos valdymo finansavimas būtų skirtas konkrečiam sektoriui. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | EESRK teigiamai vertina naująją lankstumo sąlygą ir įvairią paramą pagal finansines priemones. |
| --- | --- |

3.36.

Krizių rezervas

| 3.37. | EESRK pripažįsta, kad reikia veiksmingo ir tinkamai finansuojamo nuolatinio krizių rezervo fondo. EESRK siūlo krizių rezervo finansavimą numatyti kaip naują išlaidų punktą, t. y. krizių rezervas neturėtų būti finansuojamas iš BŽŪP biudžeto, todėl tai negali būti siejama su jokiu ūkininkams skirtų tiesioginių išmokų mažinimu. Pagal dabartinius BŽŪP teisės aktus, nepanaudotas 2020 m. krizių rezervo lėšas 2021 m. reikės grąžinti ūkininkams. |
| --- | --- |

3.37.

Bendras rinkų organizavimas

| 3.38. | Pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų bendras rinkų organizavimas (BRO) liko iš esmės nepakeistas, įtraukiant viešosios intervencijos priemonių garantijų sistemą ir privataus sandėliavimo bei išimtines priemones. Be to, BRO nuostatomis numatyti ūkininkų bendradarbiavimo rinkodaros standartai ir taisyklės. EESRK mano, kad Komisija turi numatyti labiau stiprinti rinkų reguliavimą siekiant geresnių pajamų. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | EESRK mano, kad pasiūlymuose turėtų būti iš naujo išnagrinėti ir pakartotinai nustatyti praktiškesni orientacinių kainų dydžiai, atsižvelgiant į gamybos sąnaudų raidą, ir rinkos paramos priemonių taikymo pradžia, kad prireikus būtų galima teikti tikroviškesnę ir vertingesnę rinkos paramą. Komisija daugiausia dėmesio turėtų skirti rinkos valdymo priemonėms, visų prima, siekdama sumažinti žemės ūkio produktų kainų svyravimus, nes tai pagrindinis ūkininkų pajamų šaltinis. |
| --- | --- |

3.39.

Mokėjimai

| 3.40. | EESRK siūlo kasmet nuo spalio 16 d. padidinti išankstines išmokas iki 80 % (šiuo metu 50 %, bet paprastai leidžiama 70 %) tiesioginėms išmokoms ir 90 % (šiuo metu 75 %, bet paprastai leidžiama 85 %) pagal kaimo plėtros priemones. |
| --- | --- |

3.40.

Terminas

| 3.41. | DFP susitarimo ir naujųjų pasiūlymų dėl BŽŪP terminas nėra aiškus, visų pirma atsižvelgiant į kitus EP rinkimus. Pasiūlyme dėl reformos numatyta keletas naujų elementų, pavyzdžiui, strateginis planas, kuris yra pagrindinis reformos, kurią nacionalinėms administracijoms bus nelengva įgyvendinti, komponentas, nauja BŽŪP struktūra, pagal kurią numatomi konkretūs įpareigojimai ūkininkams (naujos sugriežtintos sąlygos, derėjimas su strateginio plano rodikliais ir kt.), kuriems prireiks tam tikro laiko su jais susipažinti ir pradėti juos vykdyti. EESRK rekomenduoja iš anksto susitarti dėl DFP iki 2019 m. gegužės mėn. vyksiančių EP rinkimų ir laiku pasiekti susitarimą dėl BŽŪP ateities, kad ūkininkai ir žemės ūkio sektoriaus atstovai galėtų tinkamai ir užtikrintai planuoti ateitį. Todėl labai svarbu, kad, kol neįsigaliojo naujos nuostatos, tinkamas, dabartine paramos sistema grindžiamas pereinamasis laikotarpis bet kokiam laikotarpiui po 2020 m. būtų patvirtintas gerokai iš anksto. |
| --- | --- |

3.41.

Maisto grandinė

| 3.42. | EESRK dar kartą ragina rengti visapusišką ES maisto politiką (18). Visų pirma EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pabrėžė svarbų BŽŪP vaidmenį skatinant ES piliečius sveikiau maitintis ir suteikiant jiems galimybių vartoti maistingus maisto produktus, pavyzdžiui, vaisius ir daržoves. Konkrečių su šiuo klausimu susijusių pasiūlymų ir rekomendacijų bus pateikta šiuo metu svarstomoje nuomonėje savo iniciatyva. EESRK teigiamai vertina pasiūlymus stiprinti ūkininko padėtį maisto tiekimo grandinėje. Didesnis rinkos kainų skaidrumas yra būtinas kiekvienu lygmeniu pradedant vartotojo teisėmis ir baigiant pirminiu gamintoju. Be to, gamintojų organizacijoms turėtų būti teikiamos didesnės paskatos ir parama. |
| --- | --- |

3.42.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  2017 m. sausio 1 d. Eurostato duomenys apie ES gyventojų skaičių.

1

(2)  EESRK nuomonė – Galimas bendros žemės ūkio politikos pertvarkymas (OL C 288, 2017 8 31, p. 10).

2

Galimas bendros žemės ūkio politikos pertvarkymas

(3)  2018 m. birželio 25 d. R. Ramon i Sumoy pristatymas EESRK tyrimo grupei, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, C1 skyrius.

3

(4)  OL C 354, 2010 12 28, p. 35.

4

(5)  OL C 283, 2018 8 10, p. 69, 10.2, 10.3 ir 10.4 skirsniai.

5

(6)  ES darbinis dokumentas dėl 2021–2027 m. DFP pasiūlymų ir 2014–2020 m. DFP.

6

(7)  OL C 283, 2018 8 10, p. 69, 7.13 skirsnis.

7

(8)  COM(2018) 392 final, 5 straipsnis „Bendrieji tikslai“, p. 41.

8

final

(9)  COM(2018) 392 final, 3 priedas „Taisyklės dėl 11 straipsnyje nurodytų paramos sąlygų“.

9

final

(10)  COM(2018) 392 final, p. 3.

10

final

(11)  OL C 283, 2018 8 10, p. 69, 1.9 ir 6.4 skirsniai.

11

(12)  BŽŪP II ramsčio programos – 2007–2013 m. kaimo plėtros programų baigiamasis vertinimas.

12

2007–2013 m. kaimo plėtros programų baigiamasis vertinimas

(13)  COM(2018) 392, I priedas. 7 straipsnyje nurodyti poveikio, rezultatų ir produkto rodikliai.

13

(14)  OL C 288, 2017 8 31, p. 10 ir OL C 283, 2018 8 10 , p. 69.

14

(15)  COM(2018) 392 final, p. 7.

15

final

(16)  ES avienos sektoriaus politikos veiksmų gairės – ES avienos forumo, kuriam pirmininkavo John Bryan, rekomendacijos.

16

(17)  Vietovės, kuriose esama gamtinių ar kitų konkrečių kliūčių.

17

(18)  OL C 129/18, 2018 4 11, p.18–26.

18

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/226 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/226

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE), kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1293/2013

(COM(2018) 385 final – 2018/209 (COD))

(2019/C 62/36)

| Pagrindinis pranešėjas | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Lutz RIBBE

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 14 |
| --- | --- |
| | Taryba, 2018 7 2 |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2018 5 22 |
| | |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 5 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 133/7/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 14

Taryba, 2018 7 2

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2018 5 22

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 5

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 18

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

133/7/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Gamtos ir aplinkos sritys ES patiria rimtą krizę. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto (EESRK) nuomone, jos neišspręs per mažai finansuojama programa LIFE ir dabartinės aplinkos krizės atveju nepavyks pasiekti jokių esminių pokyčių. Vis dėlto iš esmės EESRK labai teigiamai vertina tai, kad ši programa tęsiama. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Be reikšmingo programos LIFE biudžeto padidinimo, būtų reikalingi ir daug nuoseklesni veiksmai visose ES politikos srityse. EESRK jau ne kartą kritikavo nenuoseklumą, kuris neigiamai veikia gamtos ir aplinkos sritis, tačiau niekas nepasikeitė. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Integravimo metodas, kuriam Komisija teikia pirmenybę, per pastaruosius dešimtmečius finansuojant biologinės įvairovės apsaugą pasirodė esantis netinkamas. Todėl EESRK tebesilaiko savo siūlymo programą LIFE pertvarkyti į atskirą „Natura 2000“ finansavimo priemonę. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Naujuoju finansiniu laikotarpiu integravimo metodas, taikomas veiksmams klimato kaitos srityje, galėtų būti veiksmingas, nes bent 25 % ES lėšų, skiriamų klimato veiksmams, turi būti asignuotosios. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ypač palankiai vertina tai, kad pagal naują programą LIFE galima finansuoti veiklą, susijusią su pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomų iniciatyvų, skirtų inovatyvioms, decentralizuotoms ir tvarioms ekonominėms koncepcijoms, kūrimu ir įgyvendinimu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad LIFE reglamentas nėra toks griežtas ir, be kita ko, suteikia visiško projektų finansavimo galimybę. Be to, jis taip pat palankiai vertina, kad leidžiama remti organizacijas, kurios yra svarbios tolesniam Europos aplinkos politikos plėtojimui ir įgyvendinimui. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Komisija pateikė savo 2021–2027 m. vidutinės trukmės finansinio programavimo planus. Jungtinei Karalystei išstojus iš ES ir Sąjungai nustačius naujus prioritetus, jis turės didelį poveikį dabartinei ES paramos politikai ir visų pirma tam tikroms programos sritims. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pavyzdžiui, iš dabartinėje daugiametės finansinės programos paramos struktūroje numatytų 58 įvairių programų turėtų likti 37. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Programos LIFE šis struktūrinis pakeitimas neapima, ji turi išlikti atskira programa, finansuojama pagal atskirą biudžeto eilutę, ir pagal ją turi būti teikiama parama aplinkos ir klimato problemoms, kaip antai energetikos pertvarkai, skirtų inovatyvių sprendimo galimybių kūrimui ir pritaikymui. Kitame ES biudžete programai LIFE bus skirti 5,45 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK per pastaruosius kelerius metus programą LIFE visada laikė svarbia Europos gamtos ir apsaugos politikos dalimi, todėl palankiai vertina tai, kad naujuoju 2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu ji bus tęsiama kaip atskira programa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iš esmės EESRK pažymi, kad gamtos ir aplinkos sritys ES patiria rimtą krizę. Viena vertus, taip yra dėl to, kad gamtos ir aplinkos apsaugai skirtos ES finansavimo programos gerokai per mažai finansuojamos. Kita vertus, kritikuotina tai, kad ES politika įvairiuose sektoriuose nepakankamai nuosekli. EESRK ragina Komisiją ir Tarybą skubiai pašalinti šiuos Komiteto jau ne kartą kritikuotus trūkumus. Kitaip programai LIFE, pagal kurią finansuojami tikrai labai geri projektai, teliks simbolinė funkcija. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pastebi didelį prieštaravimą tarp politinių prioritetų nustatymo pareiškimais, strategijomis, koncepcijomis ir teisės aktais ir šių tariamų politinių prioritetų įtvirtinimo biudžete. Galioja principas: tikruosius politinius prioritetus atspindi biudžetas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pastarąjį kartą savo nuomonėje „Programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūra“ (1) EESRK išsakė pastabas dėl programos LIFE ir pateikė įvairių siūlymų dėl jos pertvarkymo, į kuriuos naujajame pasiūlyme dėl reglamento, deja, nebuvo atsižvelgta; siūlymai buvo susiję su, be kita ko, programos LIFE užduotimis ir finansavimu. |
| --- | --- |

3.4.

Programos LIFE finansavimas

| 3.5. | Jau vien kalbant apie lėšas, kurias ketinama skirti paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“, iš pirmo žvilgsnio gana įspūdingai atrodantis programos LIFE finansavimo padidinimas nuo 3,45 mlrd. EUR (2014–2020 m. finansiniu laikotarpiu) iki 5,45 mlrd. EUR (per visą 2021–2027 m. laikotarpį) tampa sąlyginis. Reikia nepamiršti ir to, kad apie 2,6 mlrd. EUR – taigi beveik pusė skiriamų lėšų – yra įsipareigojimų asignavimai, kuriuos, remiantis dabartiniu planu, būtų galima išleisti tik po 2027 m. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Klimato politikos sričiai dabartiniu programavimo laikotarpiu skirti 864 mln. EUR, naujuoju laikotarpiu – 1,95 mlrd. EUR, įskaitant 1 mlrd. EUR naujajai paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“, kuri dabar remiama pagal programą „Horizontas 2020“. Taigi faktinis dabartinės programos srities „Klimato politika“ finansavimo padidinimas – apie 100 mln. EUR (iš viso 7 metams) – yra pernelyg mažas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aplinkos ir efektyvaus išteklių naudojimo sričiai dabartiniu finansiniu laikotarpiu skirti 2,59 mlrd. EUR, iš jų 1,15 mlrd. EUR – biologinei įvairovei. Naujuoju paramos laikotarpiu numatytas reikšmingas finansavimo padidinimas iki 2,15 mlrd. EUR (beveik 100 % daugiau), bet ir šį skaičių reikia vertinti su išlyga. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kaip Komisija labai pagrįstai pažymi 14 konstatuojamojoje dalyje, „viena pagrindinių Sąjungos gamtos teisės aktų ir biologinės įvairovės strategijos nepakankamo įgyvendinimo priežasčių yra nepakankamas finansavimas“. Į nepakankamą biologinės įvairovės apsaugos finansavimą ypatingą dėmesį atkreipė Europos Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje dėl tinklo „Natura 2000“ (2). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Nors finansavimą planuojama padidinti, ši problema, priešingai, nė kiek nesumažės. EESRK yra labai susirūpinęs visų pirma dėl Europos biologinės įvairovės apsaugai lemiamą reikšmę turinčio tinklo „Natura 2000“ didžiulio finansavimo trūkumo, kuris, Komiteto vertinimu, naujuoju 2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu dar didės, nes bus mažinamas Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) programos ir regioninės plėtros finansavimas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komisija, užuot pasiūliusi programos LIFE biudžetą padidinti tiek, kiek, EESRK nuomone, yra būtina, siūlo intensyviau taikyti integravimo metodą, kitaip tariant, programą finansuoti pagal kitas biudžeto eilutes. EESRK pripažįsta, kad integravimo metodas gali būti veiksmingas, kai atitinkamų asignuotųjų biudžeto lėšų yra kitur. Jis nurodo visų pirma klimato kaitos švelninimo sritį, kuri šiuo klausimu svarbi taip pat dėl to, kad Komisija pasiūlė bent 25 % ES biudžeto lėšų išleisti klimato veiksmams (3). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vis dėlto biologinės įvairovės apsaugos srityje integravimo metodas, pagal kurį tinklo „Natura 2000“ finansavimas turėjo būti organizuojamas daugiausia naudojantis ES regioninės plėtros fondais ir pagal bendros žemės ūkio politikos antrąjį ramstį, buvo itin nesėkmingas. Todėl EESRK savo 2017 m. vasario 23 d. nuomonėje „Programos LIFE laikotarpio vidurio peržiūra“ (4) nurodė, kad „programa LIFE turėtų tapti pagrindine tinklo „Natura 2000“ finansavimo priemone“. Atsižvelgdamas į tai, jis nurodo šią (5) ir kitas savo nuomones ir tebesilaiko požiūrio, kad reikalingas atitinkamas asignuotasis programos LIFE biudžeto padidinimas. Siekiant plataus užmojo aplinkos apsaugos tikslų taip pat būtų galima pasiūlyti pažeidimų įgyvendinant BŽŪP atveju galimą nesumokėtą likutį perkelti biologinės įvairovės išsaugojimo priemonėms. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Jei skaičiavimus, kurie buvo padaryti Vokietijoje dėl tinklo „Natura 2000“ įgyvendinimo finansavimo, pritaikytume ES (28 valstybėms narėms), būtų tikėtinas 21 mlrd. EUR per metus (!) siekiantis finansavimo poreikis (6). Todėl programos LIFE biudžeto padidinimas biologinės įvairovės ir (arba) gamtos apsaugos srityje 1 mlrd. EUR septynerių metų laikotarpiui tėra lašas jūroje. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Be to, didelė pirmiau nurodytų tinklo „Natura 2000“ išlaidų dalis turi būti skiriama daugiau kaip 27 000 tinklo „Natura 2000“ teritorijų nuolatinei priežiūrai ir valdymui. Vis dėlto ir naujajame pasiūlyme numatyta labai nedaug galimybių pagal programą LIFE finansuoti nuolatinę tinklo „Natura 2000“ teritorijų priežiūrą, todėl, EESRK nuomone, priešingai nei 14 konstatuojamojoje dalyje nurodyti poreikiai, programa nepavyks pakankamai prisidėti įveikiant biologinės įvairovės krizę ES. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Todėl EESRK yra labai nusivylęs, kad jo raginimas nebuvo išgirstas. Tiesa, Komisija savo pasiūlyme dėl reglamento tvirtina, kad atliekant poveikio vertinimą buvo atsižvelgta į tai, kaip programos LIFE „vaidmuo galėtų būti stipresnis įgyvendinant Sąjungos gamtos ir biologinės įvairovės politiką. <...> <...> galimybė <...> turėti didelį fondą, bendrai valdomą pagal pasidalijamojo valdymo principą, laikyta neveiksminga <...>“, tačiau EESRK neaišku, kaip ketinama išspręsti akivaizdžią tinklo „Natura 2000“ finansavimo trūkumo problemą. Beje, EESRK niekada ir neragino sukurti fondo, bendrai valdomo pagal pasidalijamojo valdymo principą, nes iš tikrųjų vargu ar būtų įmanoma tokį fondą veiksmingai valdyti. Komitetas tik rekomendavo apskritai pertvarkyti programą LIFE (kaip europinę aplinkos srities finansavimo priemonę) ir tada pagal ją finansuoti ES įsipareigojimus, susijusius su atitinkamų gamtos apsaugos direktyvų įgyvendinimu. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | 18 konstatuojamojoje dalyje taip pat nurodyta, kad pagal programą LIFE ateityje turėtų būti remiami ir projektai, kuriais prisidedama prie Vandens pagrindų direktyvos (2000/60/EB) įgyvendinimo. Iš esmės EESRK šį siekį vertina palankiai, tačiau vėlgi atkreipia dėmesį į tai, kad, papildomai nepadidinus programos biudžeto, dėl to dar padidės kitų svarbių programos dalių finansavimo trūkumas. Šią išlygą EESRK nurodo ir dėl 19 konstatuojamojoje dalyje minimo siekio remti Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB) įgyvendinimo projektus. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK stebisi, kad siūlomame reglamente dėl programos LIFE tik vienoje vietoje užsimenama apie į ateitį orientuotą „žaliosios infrastruktūros“ koncepciją. Kadangi į 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą neįtraukta 2013 m. gegužės 6 d. Europos Komisijos komunikate (7) pasiūlyta finansavimo programa TEN-G, skirta žaliajai infrastruktūrai, EESRK ragina pagal programą LIFE – gerokai padidinus jos biudžetą – finansuoti ir žaliosios infrastruktūros projektus. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Jau šiandien aiškėja, kad biologinės įvairovės apsaugos tikslai, dėl kurių susitarta ES, iki 2020 m. nebus pasiekti. Jei 2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu bus turima dar mažiau lėšų, teks nerimauti, kad net iki 2030 m. ES nepavyks pasiekti jokio reikšmingo pagerėjimo. Atsižvelgiant į šią didžiulę biologinės įvairovės krizę būtina gerokai padidinti programos LIFE biudžetą. Todėl EESRK prašo Tarybos ir Europos Parlamento tolesnėse diskusijose dėl vidutinės trukmės finansinio programavimo apsvarstyti jo pateiktus argumentus ir į juos atsižvelgti. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Komisija savo pasiūlymo dėl reglamento aiškinamojoje dalyje kelis kartus pabrėžia nedidelį remiamų projektų mastą, būtent tuo programa LIFE skiriasi nuo, pvz., programos „Europos horizontas“. Pasiūlyme nurodoma, kad programa LIFE „padės piliečiams imtis veiksmų klimato srityje ir jų bendruomenėms naudingos veiklos“. Kaip tik šį požiūrį – remti pilietinės visuomenės suinteresuotųjų šalių projektus pagal principą „iš apačios į viršų“ – EESRK laiko labai svarbiu ir toliau remtinu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tačiau tai turi apimti daugiau, nei Komisija nurodo 8 ir 10 konstatuojamosiose dalyse. Žinoma, projektai, kuriais siekiama „palengvinti jau esamų technologijų <...> naudojimą“, vertintini teigiamai. Vis dėlto „piliečių“ vaidmuo yra kur kas svarbesnis nei tik pritaikyti jau sukurtus metodus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Mat ne tik pasiūlyme dėl reglamento minima Europos inovacijų taryba gali, kaip nurodo Komisija, „remti naujų proveržio idėjų <...> tobulinimą ir komercializaciją“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tai taip pat gali MVĮ, mažos ir didelės piliečių iniciatyvinės grupės, profesinės sąjungos, privatūs asmenys ar savivaldybės. Ir jie jau vysto (kartais labai paprastas) idėjas, praktiką arba inovatyvias, pritaikytas technologijas, kurių iki šiol iš dalies negalėjo ar nenorėjo imtis nei politikai ir (arba) viešosios institucijos, nei įsitvirtinęs pramonės sektorius. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Programa LIFE turėtų būti pagalba remiant kaip tik šią užduotį, juolab kad būtent šioms neįsitvirtinusioms struktūroms dažnai labai sunku gauti paramą investicijoms. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tai galima paaiškinti dviem toliau pateiktais pavyzdžiais, kurie galėtų puikiai tikti naujajai paprogramei „Perėjimas prie švarios energijos“. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Yra žinoma, kad elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros sukūrimas yra svarbi užduotis, kuri turi rūpėti ir politikams. Piliečiai imdamiesi iniciatyvų pradeda mąstyti apie tai, kaip, pvz., bendrai valdomose vėjo elektrinėse pagamintą elektros energiją panaudoti tiesiogiai decentralizuotai – bendrai valdomoms įkrovimo stotelėms arba privačioms įkrovimo stotelėms savo namuose, gyvenamajame rajone arba darbo vietoje eksploatuoti. Tai, kas jau gana įprasta vadinamosiose saulės degalinėse (kitaip tariant, automobilių pastogėse su fotovoltiniais įrenginiais), būtų galima pritaikyti vėjo elektrinėse. Taip būtų sukurta visiškai naujų dalyvavimo galimybių pilietinės visuomenės subjektams ir jos būtų reikšmingos tiek regionų ekonomikos vystymuisi, tiek visuomenės pritarimui naujai energijos tiekimo struktūrai, kuri turės būti sukurta (8). Taigi ir ES užmojis „vykdant energetikos pertvarką didžiausias dėmesys skiriamas piliečiui“ galėtų tapti realus. Tačiau įsitvirtinę elektros energijos tiekimo subjektai tokių naujų idėjų įprastai nevysto. Joms reikalinga pradinė parama, visų pirma dėl to, kad dažnai pirmiausia turi būti intensyviai išnagrinėjamos teisinės bendrosios sąlygos ir išsamūs techniniai klausimai. Pagal programą LIFE turėtų būti būtinai remiamos kaip tik tokios dar „rinkai neparuoštos“ idėjos. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Tai galima pasakyti ir apie inovatyvų metodą, kuris buvo sukurtas Palenkės Lapių mieste ir kurio neįmanoma įgyvendinti, nes tiesiog nepavyksta gauti lėšų reikalingiems išsamesniems tyrimams. Miestas, kaip ir daugelis kitų savivaldybių Vidurio ir Rytų Europos valstybėse, kenčia nuo didelės oro taršos, nes vietiniai autonominiai šildymo įrenginiai kūrenami anglimis. Iš skaičiavimų matyti, kad anglis pakeitus atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, pvz., biomase, arba mažesnio anglies dioksido kiekio energijos ištekliais, tokiais kaip dujos, padidėtų kainos vartotojams, o to visuomenėje nebūtų įmanoma realizuoti. Labai tikėtina, kad pastačius vietinę vėjo elektrinę, ją eksploatuojant ir joje pagamintą elektros energiją šilumos siurbliais paverčiant šiluma šilumos kainos sumažėtų. Tačiau išankstiniams techniniams ir teisiniams tyrimams, kurie yra būtini įgyvendinant tokio modelio projektą, savivaldybė neturi lėšų ir kol kas negavo jokios paramos. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Todėl EESRK palankiai vertina tai, kad naująja paprograme „Perėjimas prie švarios energijos“ programos LIFE srityje „Klimato politika“ nustatomas naujas prioritetas, kuriam 2012–2027 m. ketinama skirti 1 mlrd. EUR, ir tai sudarys beveik 20 % viso 5,45 mlrd. EUR biudžeto. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK nuomone, programos LIFE paraiškų teikimo ir vykdymo procedūros turi būti kuo paprastesnės. Komitetas palankiai vertina nuolatines Komisijos pastangas toliau mažinti biurokratinę naštą teikiant projektų paraiškas ir įgyvendinant projektus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Naujajame reglamente dėl programos LIFE numatyta kur kas mažiau apribojimų negu dabartinėje programoje, todėl Komisijai suteikiama gerokai daugiau lankstumo atrenkant ir finansuojant projektus. EESRK vertinimu, dėl to bus daug veiksmingiau naudojamos lėšos. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Geri ir inovatyvūs projektai neturėtų žlugti vien dėl to, kad paraiškos teikėjai galbūt neturi pakankamų bendro finansavimo galimybių. EESRK palankiai vertina tai, kad naujajame reglamente dėl programos LIFE nebėra straipsnio, pagal kurį būtų panaikinama viso projektų finansavimo galimybė (žr. ankstesnio reglamento 20 straipsnį). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad programa LIFE nuolat vystoma ir pabrėžiama skatinamoji funkcija, kurią turi turėti programa arba pagal ją remiami projektai. Vis dėlto EESRK neaišku, kaip konkrečiai ši skatinamoji funkcija turi atsirasti. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK supranta, kad Komisija gali atrinkti tam tikrą dalį projektų, kurie buvo remiami ir pasirodė esantys ypač inovatyvūs, ir paprašyti projektų rengėjų mažesniame paskesniame projekte tiksliau apibūdinti aplinkybes, kurios buvo ypač reikšmingos projekto sėkmei ar nesėkmei. Daug inovatyvių idėjų (žr. 3.8 punktą) šiandien žlunga, pvz., dėl biurokratinių sąlygų arba nepalankios reguliavimo sistemos ar jos nebuvimo. Tam, kad politikai galėtų pasimokyti ir padaryti išvadas iš projektų, kurie buvo remiami pagal programą LIFE, svarbu gerai žinoti sėkmės ar nesėkmės veiksnius. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | 17 konstatuojamojoje dalyje sakoma, kad visuomenė labai gerai žino apie didžiulę oro taršą ir „tikisi valdžios institucijų veiksmų“. Tai tiesa, ir programa LIFE gali ateityje prisidėti siekiant šių tikslų, jei vykdant projektus padarytos išvados virs praktinėmis politikos priemonėmis. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Programai LIFE negali ir neturi būti primetamas institucijų neveiklumo „dangstytojos vaidmuo“. Oras Europoje jau galėjo tapti daug švaresnis, jei būtų, pvz., a) nuosekliai laikytasi nustatytų ribinių verčių; b) nuosekliai vykdytas išorės sąnaudų internalizavimas, kaip buvo žadėta; c) panaikintos aplinkai kenksmingos subsidijos, kaip žadama daug metų. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Todėl 27 konstatuojamojoje dalyje visiškai pagrįstai kalbama ir apie teisės aktų vykdymo aspektus, įskaitant stebėsenos ir leidimų suteikimo procedūras, aplinkosauginio tikrinimo kokybę ir įgyvendinimo priemones. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tinklo (IMPEL), Europos prokurorų tinklo aplinkos klausimais (ENPE) ir Europos Sąjungos teisėjų forumo aplinkos klausimais (EUFJE) indėlį siekiant šių tikslų, pagal pasiūlymo 12 straipsnį galima leisti dotacijas jiems „skirti neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus“, kitaip tariant, galima teikti institucinę paramą. EESRK palankiai vertina tokią paramą ir pabrėžia, kad yra svarbi galimybė santykinai nebiurokratiškai remti ir kitus lemiamus socialinius subjektus, galinčius paspartinti aplinkos politikos vykdymą ES, kaip numatyta pasiūlymo 10 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

4.15.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 173, 2017 5 31, p. 7.

1

(2)  Europos Audito Rūmų (2017 m.) specialioji ataskaita Nr. 1/2017. „Būtina imtis daugiau pastangų įgyvendinant tinklą „Natura 2000“, kad būtų išnaudotos visos jo galimybės“.

2

(3)  EESRK mano, kad ši dalis dar per maža, ir ragina skirti 40 % (EESRK nuomonė dėl Europos kovos su klimato kaita finansavimo pakto) (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 8).

3

(4)  OL C 173, 2017 5 31, p. 7.

4

(5)  Žr. EESRK nuomonę „ES biologinės įvairovės politika“ (OL C 487, 2016 12 28, p. 14).

5

(6)  Žr. EESRK nuomonę (OL C 129, 2018 4 11, p. 90).

6

(7)  COM(2013) 249 final.

7

(8)  Žr. EESRK nuomonę „Naujos anglies dioksido neišskiriančios, decentralizuotos ir skaitmeninės energijos tiekimo struktūros poveikis darbo vietoms ir regionų ekonomikai“ (OL C 367, 2018 10 10, p. 1).

8

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/231 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/231

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo

(COM(2017) 772 final – 2017/0309 (COD))

(2019/C 62/37)

| Pranešėjas | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Dimitris DIMITRIADIS

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 ir 304 straipsniai |
| | |
| Biuro sprendimas | 2018 6 26 |
| | |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 5 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 18 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 205/2/1 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 196 ir 304 straipsniai

Biuro sprendimas

2018 6 26

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 5

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 18

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

205/2/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados

| 1.1. | EESRK, atsižvelgdamas į naujas nuolat kintančias sąlygas, atsirandančias dėl su klimato kaita susijusių reiškinių ir darančias didelį poveikį žmonių veiklai ir gyvenimui, ragina Europos institucijas imtis naujų bendrų veiksmų ir politikos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Siekiant kovoti su šiais reiškiniais reikia būti budresniais ir solidariai kurti ne tik planus, bet ir ieškoti konkrečių sprendimų. Tokios krypties laikomasi pasiūlyme dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo „rescEU“ persvarstymo, kuris pirmą kartą apims miško gaisrų gesinimo iš oro pajėgumus, taip pat paieškos ir gelbėjimo pajėgumus miestuose, lauko ligonines ir greitosios medicinos pagalbos komandas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nuomone, svarbu, kad be keturių minėtų pajėgumų pasiūlyme būtų numatyta galimybė suteikiant įgaliojimus Komisijai nustatyti papildomus privalomus mechanizmo „rescEU“ pajėgumus, taip užsitikrinant reikiamą lankstumą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad savo pasiūlymu Komisija atsižvelgia į Europos solidarumo sąvoką, bet jokiu būdu neatleidžia valstybių narių nuo jų atsakomybės ir vaidmens, kurį jos turi atlikti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pagal naują civilinės saugos mechanizmą ir visa ES, ir kiekviena valstybė narė bendrai galės naudotis savų išteklių turinčios struktūros, kuriai Sąjungos valstybės mokės įnašus, pajėgumais. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, jog pateikdama nagrinėjamą pasiūlymą Komisija suprato, kad būtina ne tik tinkama informacijos sklaida, bet ir struktūruotas žinių pateikimas suinteresuotiesiems subjektams, kad šia informacija būtų pasinaudota. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Gyventojų švietimas ir su tuo susijęs jų rengimas reaguoti į nelaimes turi būti kertinis bendros civilinės saugos akmuo. Ši politika turi būti įgyvendinama tiek su valstybėmis narėmis, tiek ir su bendroje veikloje dalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis, aktyviai bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nors civilinė sauga – visų ir kiekvieno reikalas, asmeninė atsakomybė vis dėlto yra ne vienintelis būdas pagerinti reagavimą į problemas: kolektyvinės pastangos ir bendras sąmoningumas šiuo požiūriu atlieka didesnį vaidmenį. Tokiomis aplinkybėmis būtina, kad pilietinė visuomenė, nevyriausybinės organizacijos, savanoriai ir nepriklausomi subjektai susitelktų ir dalyvautų ir rengiant, ir vykdant avarijų likvidavimo planus įvykus gaivalinėms nelaimėms. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Verslo sektorius ir jame dirbantys asmenys kolektyviniais veiksmais gali padėti visuomenei prisitaikyti prie neigiamų klimato kaitos padarinių ar net juos panaikinti, taip pat kiek įmanoma sumažinti gaivalinių nelaimių poveikį ar žmogaus sukeltų katastrofų priežastis, pavyzdžiui, spręsti išmetamų dujų ir kietųjų dalelių klausimą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Visų lygmenų pajėgoms, kurios valdo civilinės saugos veiksmų ciklus, turi būti sudarytos sąlygos naudotis dabartinėmis naujoviškomis technologijomis ir skaitmeninėmis priemonėmis (daiktų internetas). Neatsižvelgiant į tai, ar jos skirtos prevencijai ar kontrolei, valdymui ar informavimui, tinkamai naudojamos šios pajėgų priemonės gali apsaugoti nuo pavojų. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, kad Komisijos siūlomas mechanizmas „rescEU“ tai galimybė:






  a) | Sąjungos piliečiams leisti aiškiai suprasti, kad Europa yra solidari, ir būtent šiuo metu, kai to ypač reikia ES; |
| --- | --- | --- |

1.11.

a)

Sąjungos piliečiams leisti aiškiai suprasti, kad Europa yra solidari, ir būtent šiuo metu, kai to ypač reikia ES;

| b) | skatinti ne tik narystės ES siekiančių šalių bendradarbiavimą, bet ir ugdyti atitinkamą solidarumo mąstyseną, kuri turi vyrauti tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

b)

skatinti ne tik narystės ES siekiančių šalių bendradarbiavimą, bet ir ugdyti atitinkamą solidarumo mąstyseną, kuri turi vyrauti tarp valstybių narių;

| c) | atkreipti taip ES institucijose bendradarbiaujančių šalių dėmesį į svarbias ir susirūpinimą keliančias sritis, toms šalims parodant, ką praktiškai reiškia tokia valstybių sąjunga kaip ES sprendžiant ne tik įprastus diskutuojamus klausimus; |
| --- | --- |

c)

atkreipti taip ES institucijose bendradarbiaujančių šalių dėmesį į svarbias ir susirūpinimą keliančias sritis, toms šalims parodant, ką praktiškai reiškia tokia valstybių sąjunga kaip ES sprendžiant ne tik įprastus diskutuojamus klausimus;

| d) | skatinti regionų bendradarbiavimą sudarant dvišales sutartis ir padėti mažinti įtampą politiškai jautriose srityse, kaip rodo daugelis sėkmingų praeities pavyzdžių, kai buvo bendrai kovojama su didelėmis gaivalinėmis nelaimėmis. |
| --- | --- |

d)

skatinti regionų bendradarbiavimą sudarant dvišales sutartis ir padėti mažinti įtampą politiškai jautriose srityse, kaip rodo daugelis sėkmingų praeities pavyzdžių, kai buvo bendrai kovojama su didelėmis gaivalinėmis nelaimėmis.

| 1.12. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad ne tik Komisijos pateikta informacija apie gamtos reiškinių ir gaivalinių nelaimių mastą iki 2017 m., bet ir ši vasara yra įrodymas, kad būtina peržiūrėti ir papildyti sistemą, pagal kurią šiuo metu reglamentuojamas Sąjungos civilinės saugos mechanizmas. Neregėtai intensyvūs gaisrai, karščio bangos arba potvyniai visoje ES teritorijoje (net tuose regionuose, kurie šiol išvengdavo tokių nelaimių), kuriuos lėmė klimato kaita, ir neprognozuojamai stiprūs ir labai dažnai besikartojantys žemės drebėjimai, griaunantys ir sukeliantys daugybę nuostolių, yra įrodymas, kad būtina imtis tokių iniciatyvų, kaip Komisijos siūloma „rescEU“ iniciatyva. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK įsitikinęs, kad ateityje civilinės saugos klausimai turės būti svarstomi laikantis vis holistiškesnio požiūrio, į juos įtraukiant intervencinę politiką visais žmogaus veiklos lygmenimis. Jis pabrėžia, kad būtina nedelsiant nustatyti išsamesnę ES civilinės saugos politinę ir reglamentavimo sistemą. |
| --- | --- |

1.13.

Rekomendacijos

| 1.14. | Komitetas, suvokdamas pagal galiojančius ES teisės aktus (daugiausia pirminėje teisėje) Komisijai tenkančias problemas ir įsipareigojimus, mano, jog reikia dėti visas įmanomas pastangas, kad valstybės narės pritartų sumanymui, kad reikalingas bendras požiūris civilinės saugos klausimais, ypač susijusiais su nelaimių prevencija, reagavimu į jas ir atsigavimą po jų. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Savanoriškų, bet finansuojamų nacionalinių rizikos vertinimo tyrimų ir prevencijos bei reagavimo veiksmų vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis planų rengimas turėtų būti paskata Sąjungos valstybėms narėms siekti kuo didesnės „rescEU“ mechanizmo naudos. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų parengti bendruosius nacionalinių teisės aktų pakeitimo principus ir gaires, kad būtų galima sukurti bendrą, modernią ir suderinamą ES teisės aktų sistemą dėl ankstyvojo perspėjimo, savanoriškos veiklos ir Komisijos institucinio dalyvavimo visais veiksmų civilinės saugos srityje ciklo lygmenimis ar valstybių narių įpareigojimo skirti tam tikrą savo biudžeto procentinę dalį prevenciniams veiksmams ir kitų klausimų. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EESRK mano, kad valstybėse narėse sukūrus bendras administracines procedūras šioje srityje užsimegs bendra kalba, todėl padidės mechanizmo „rescEU“ teikiama nauda ir, kaip pageidaujama, jis taps lankstesnis ir veiksmingesnis ir bus galima juo kuo geriau pasinaudoti, ypač vykdant skubias reagavimo operacijas. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EESRK mano, kad reikėtų sudaryti galimybę pasinaudoti tokiomis priemonėmis, kaip Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG), siekiant tarpvalstybiniu lygmeniu užtikrinti valstybių narių bendrus veiksmus civilinės saugos srityje. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EESRK įsitikinęs, kad reikėtų imtis iniciatyvos paskatinti inovatyvias įmones ir startuolius tobulinti, vystyti ir (arba) kurti naujas aukštųjų technologijų priemones prevencijos ir reagavimo srityse, pavyzdžiui, prognozavimo, perspėjimo arba intervencijos sistemas. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Miško gaisrai yra vienas iš daugelio pavyzdžių, kad reikia kurti tokias sistemas, kartu pasinaudojant Europos aviacijos, kompiuterių, automobilių, gaisro gesinimo sistemų ir kt. pramonės pranašumais. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EESRK įsitikinęs, kad Komisija turės aktyviai į savo veiksmus įtraukti mokslininkų ir tyrėjų bendruomenę, siekiant užmegzti dialogą dėl veiksmų, kurių, kaip nurodyta, reikia imtis skirtingais civilinės saugos ciklo etapais. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Kad būtų sudarytos sąlygos keistis gerąja patirtimi, informacija apie naujas technologijų teikiamas galimybes arba kitais aspektais, būtų tikslinga imtis iniciatyvos sukurti metinį Europos civilinės saugos forumą, kurį prižiūrėtų EESRK ir kuriame dalyvautų mokslo bendruomenės atstovai ir už civilinę saugą atsakingi pareigūnai. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Būtina, kad Komisija pateiktų valstybėms narėms gerosios patirties pavyzdžių, ypač nelaimių prevencijos ir atsigavimo po jų srityje, nustatydama modelius, kuriuos taikant bus užtikrintas gyvybingumas ir tvarumas. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | EESRK mano, kad savanoriškos veiklos judėjimas, taigi ir pilietinė visuomenė yra vienas pagrindinių civilinės saugos mechanizmų veikimo svertų. Todėl jis laikosi nuomonės, kad kartu būtina numatyti juos remti ištekliais ir įranga Europos lygmeniu, o institucijų lygmeniu juos įtraukti į naują mechanizmą „rescUE“. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | Tam, kad to pageidaujantys darbuotojai galėtų įsitraukti į savanorių grupes ir naudotis panašiomis sąlygomis, kuriomis užtikrinamos jų pagrindinės teisės, pavyzdžiui, draudimas ir teisė į atostogas dalyvaujant vietos civilinės saugos operacijose, ES institucijose reikėtų apsvarstyti šį klausimą siekiant sukurti bendrą valdymo sistemą. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Būtų naudinga sukurti bendrą Europos kvalifikacijų sistemą civilinės saugos savanorių grupėms ir jų naudojamoms priemonėms, kuri būtų papildyta atitinkamais vietos, regionų, nacionalinio arba Europos lygmens mokymais. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | EESRK primena Komisijai, kad Europos struktūriniams ir investicijų fondams reikėtų tiesiogiai suteikti pageidaujamo lankstumo, kad įvykus nelaimei būtų galima finansuoti atgaivinimo ir atkūrimo darbus, pabrėžiant, jog kartu su šiais veiksmais turi būti atliekami tyrimai, kad būtų skatinamas ne tik darnus vystymasis, bet ir būtų padedama nukentėjusių regionų, ypač kaimo vietovių gyventojams kasdieniame gyvenime siekiant išvengti, kad tos vietovės nebūtų apleistos. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Būtų naudinga, kad „pajėgumus“, kuriuos būtų galima nusipirkti arba išsinuomoti, kaip numatyta pagal naują „rescEU“ mechanizmą, prireikus būtų galima suderinti su kitomis panaudojimo galimybėmis, siekiant užtikrinti kuo didesnį investicijų pelningumą. Pavyzdžiui, oro pajėgos gali būti panaudotos ir miško gaisrams gesinti, ir paieškos bei gelbėjimo operacijoms, sienų apsaugai įvykus tarpvalstybinėms nelaimėms ir, žinoma, prevenciniams veiksmams vykdyti. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | Numatant galimybes pajėgumus naudoti mišriai, apimant ir saugos (angl. safety), ir saugumo (angl. security) sritis, turbūt būtų ne tik taupomi ištekliai, bet ir skatinama plėtoti ES integruotą intervencinę veiklą bei prisidėdama prie veiksmų papildomumo tikslo. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Turi būti atliktas atskiras tyrimas dėl įvairaus pajėgumų paskirstymo, kurį numatyta pradėti taikyti pagal mechanizmą „rescEU“, atsižvelgiant ne tik į geografinius, geologinius ir finansinius duomenis, bet ir, ypač, į kylančią riziką ir į galimybes tiesiogiai reaguoti ir užtikrinti ES regionų aprėptį iškilus bet kokiam pavojui. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | EESRK siūlo, kad apskritai ir bent jau pradėjus taikyti ir naudoti Europos mechanizmą, kompetentinga valstybė narė arba regionas parengtų dokumentus apie nelaimę, kurių modelį galėtų pateikti Komisija, siekiant sukaupti patirtį ir pagerinti tolesnę reagavimo praktiką ir taip sudaryti visos Europos duomenų bazę. Be to, siūloma nustatyti rodiklius, kad būtų galima įvertinti „rescEU“ reagavimo laiką ir konkretų šio mechanizmo poveikį. |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | EESRK pritaria tam, kad pagal sanglaudos ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai politiką rizikos vertinimo ir jos valdymo planavimo nuostatų įgyvendinimas būtų ex ante sąlyga. Tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad prieš imantis panašių veiksmų reikėtų surengti plataus masto informavimo kampaniją, kad nebūtų sutrikdytas konstruktyvus procesas. |
| --- | --- |

1.32.

| 1.33. | EESRK manymu, būtina, kad valstybės narės aktyviau dalyvautų Europos civilinės saugos rezerve. Tačiau reikėtų, kad parengiamosios priemonės, kurias valstybės narės nustatys, kad dalyvautų tame rezerve, apimtų ir jų investicijas į papildomą įrangą, siekiant, viena vertus, nesusilpninti savo išteklių ir, antra vertus, didinti visos Sąjungos veiklos pajėgumus. |
| --- | --- |

1.33.

| 1.34. | EESRK mano, jog tikslinga priminti, kad atsigavimo po bet kokios nelaimės etapu ypač didelis dėmesys turėtų būti skiriamas mažųjų ir vidutinių įmonių sektoriui, nes tai yra pagrindinis kasdieninio ekonominio ir socialinio gyvenimo variklis. |
| --- | --- |

1.34.

2.   Bendrosios pastabos (aplinkybės)

| 2.1. | Sąjungos civilinės saugos mechanizmas yra pagrindas bendradarbiauti ir teikti pagalbą ES viduje arba išorėje, susiklosčius tokioms aplinkybėms, kai kyla didelis ir išskirtinis poreikis. Susijusi teisinė sistema grindžiama Tarybos sprendimu 2001/792/EB, Euratomas, nustatančiu Bendrijos mechanizmą sustiprintam bendradarbiavimui teikiant civilinės saugos pagalbą palengvinti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Vėlesniais metais pradinis sprendimas iš dalies buvo pakeistas Tarybos sprendimu 2007/779/EB Euratomas, kuriuo nustatomas Bendrijos civilinės saugos mechanizmas (nauja redakcija) ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1313/2013/ES dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dabar šis mechanizmas apima 28 ES valstybes nares, Europos ekonominės erdvės (EEE) šalis, t. y. Islandiją ir Norvegiją, taip pat Juodkalniją, Serbiją, buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją ir Turkiją. EESRK mano, kad būtų ypač naudinga, kad kitos šalys taip pat dalyvautų siekiant ne tik padidinti mechanizmo lankstumą ir reagavimo spartą, bet ir tinkamai naudoti jo išteklius. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2017 m. lapkričio 23 d. Europos Komisija priėmė pasiūlymą, prie kurio pridedamas komunikatas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti ES civilinės saugos mechanizmo teisės aktų sistemą. Pasiūlymu, kuris grindžiamas įgyta patirtimi, siekiama šių tikslų:






  a) | sukurti specialų ES civilinės saugos pajėgumų (priemonių) rezervą; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

sukurti specialų ES civilinės saugos pajėgumų (priemonių) rezervą;

| b) | užtikrinti skubesnės pagalbos teikimą ir sumažinti administracinius formalumus; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti skubesnės pagalbos teikimą ir sumažinti administracinius formalumus;

| c) | imtis papildomų prevencinių ir parengiamųjų priemonių. |
| --- | --- |

c)

imtis papildomų prevencinių ir parengiamųjų priemonių.

| 2.5. | Iki šiol pagrindinė finansavimo priemonė buvo 2002 m. Reglamentu (EB) Nr. 2012/2002 įsteigtas Europos Sąjungos solidarumo fondas (ESSF). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK jau yra išreiškęs savo poziciją civilinės saugos, gaivalinių nelaimių ir Solidarumo fondo klausimais ankstesnėse savo nuomonėse: NAT/314/2006 (1), ΝΑΤ/375/2008 (2), ΝΑΤ/438/2009 (3), ECO/355/2013 (4) ir ECO/426/2017 (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pagrindiniai dabartinio Sąjungos civilinės saugos mechanizmo elementai – Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (ERCC) Briuselyje, Bendra ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistema (CECIS), reagavimo grupės, civilinės saugos moduliai ir techninės pagalbos grupės, kurios naudojasi savo turimomis priemonėmis, taip pat ekspertų mokymo ir mainų programa. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Dabartinė mechanizmo struktūra

| 3.1. | Lisabonos sutartyje nustatytos naujos Europos Sąjungos intervencijos kompetencijos sritys. Civilinės saugos srityje jai naujai suteikti įgaliojimai iš esmės yra paramos pobūdžio. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisabonos sutartyje pirmiausia siekiama didinti ES gebėjimą reaguoti ir į gaivalines nelaimes, ir į žmogaus sukeltas katastrofas. Todėl Sutarties 196 straipsnyje ES suteikiama galimybė imtis priemonių siekiant užkirsti kelią pavojams, rengiant civilinės saugos darbuotojus, reaguojant į gaivalines nelaimes ir į žmogaus sukeltas katastrofas, skatinant nacionalinių civilinės saugos tarnybų operatyvinį bendradarbiavimą ir tarptautinio civilinės saugos darbo nuoseklumą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Be to, šios nuostatos dėl civilinės saugos siejamos su Sutarties 222 straipsnyje numatytu solidarumo reikalavimu, pagal kurį ES įpareigojama teikti pagalbą teroro aktą, gaivalinę nelaimę ar žmogaus sukeltą katastrofą patyrusiai valstybei narei. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dabar jau tapo akivaizdu, kad Europa taip pat kenčia dėl klimato kaitos sukeltų ekstremalių meteorologinių reiškinių. EESRK pritaria Komisijai ir Europos Parlamentui, kad 2017 ir 2018 m. Europos žemynui buvo išbandymų metai, nes dėl gaivalinių nelaimių žuvo daug žmonių, buvo sunaikinti didžiuliai miškų plotai, suniokota daug turto ir infrastruktūros. Žemės ir miškų ūkio, prekybos ir pramonės veikla labai nukentėjo, o tokie reiškiniai, kaip miškų gaisrai ES šiauriniame regione, kuris iki šiol atrodė apsaugotas bent jau nuo tokio pavojaus, įgavo susirūpinimą keliantį mastą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad naujai besiformuojančioje aplinkoje Sąjungos civilinės saugos mechanizmas, koks jis yra šiuo metu, yra nebetinkamas, nes tapo akivaizdu, kad jis blogai užtikrinamas, yra lėtas, neveiksmingas, ypač kai gaivalinės nelaimės tuo pat metu įvyksta skirtinguose regionuose. Kitas didelis jo trūkumas – ypač maži jam skiriami ištekliai, apimantys tik transporto išlaidas, o ne visas kitas veiklos ar pan. išlaidas, kurios dažnai yra kur kas didesnės. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Be to, akivaizdu, kad remdamosi tik savo pajėgumais, šiuo metu valstybės narės yra nepajėgios reaguoti į dideles nelaimes, kadangi, jei kiekviena valstybė turėtų pirkti ar nuomoti visą greitojo reagavimo įrangą, kaina, kurią joms tektų mokėti, būtų nepakeliamai didelė, todėl svarbu, kad jos galėtų pasinaudoti ES lygmens veiksmais. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pavyzdžiui, modernaus ir veiksmingo valstybėse narėse plačiai naudojamo „Canadair“ tipo vandennešio lėktuvo gaisrų gesinimui pirkimo kaina yra maždaug 30 mln. EUR. Bet, nors šių lėktuvų gamyba sustabdyta, net ir gavusi naujų užsakymų juos gaminanti, bendrovė gali pristatyti tik vieną arba du tokius naujus lėktuvus per metus. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Beje, nepaisant dabar numatytos galimybės aktyvuoti išteklių skyrimo mechanizmą, kai kuriai nors valstybei gresia didelė nelaimė, dažniausiai atsitinka taip, kad kitos ES valstybės yra nepajėgios suteikti pagalbą, nes joms akivaizdžiai trūksta išteklių arba dėl to, kad net jei kai kurios valstybės ir turi išteklių, dėl susiklosčiusios padėties joms draudžiama vykdyti bet kokią operatyvinę veiklą kitoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atsižvelgiant į dabartinius civilinės saugos mechanizmo išteklius, pirmiau minėta Lisabonos sutarties 222 straipsnio nuostata dažnai tampa neveiksminga, turint omenyje ribotus išteklius, biurokratines kliūtis, kurios trukdo skubiai reaguoti ir imtis skubių intervencijos priemonių, ir tai, kad žinių ir keitimosi gerąja patirtimi susiejimas tebėra teorinio lygmens. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Bendrosios pastabos dėl Komisijos pasiūlymo

| 4.1. | EESRK dar kartą pabrėžia, kad būtina tobulinti, keisti ir vystyti Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, kad jis taptų nelaimėms valdyti skirta integruota ES priemone, kuria būtų siekiama apimti visą su civiline sauga susijusios veiklos ciklą nuo prevencijos iki padėties pagerinimo. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pasiūlymu stiprinti minėtus nelaimių valdymo pajėgumus naudojant mechanizmą „rescEU“ Europos Sąjunga ir jos valstybės narės gali ne tik teoriškai ir praktiškai parodyti savo žmogiškumą, bet tuomet, kai reikia, grįžti prie Europos ištakų, pademonstruoti tokią vienybę ir solidarumą, kurie yra pagrindiniai ir steigimo sutarčių, ir su jomis susijusių tolesnių susitarimų principai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Reikėtų pabrėžti, kad iki šiol praktiškai nebuvo rimtų ES nuostatų, kuriomis būtų skatinama rengti ryžtingus pasiūlymus ir sudaryti tvirtas sąjungas, reaguojant į šiuos katastrofinius įvykius, o spontaniškos pastangos šioje srityje paprastai būna nereikalingos ir neveiksmingos. Juntamas vis didesnis poreikis dažniau rengti pratybas valstybėse, kuriose didelė tokių pat rizikos veiksnių tikimybė ir kurios turi bendras sienas, įtraukiant savanorius ir juos mokant, taip pat kartu skatinant valdžios institucijas suburti daugiau savanorių jas atleidžiant nuo kitos veiklos, pavyzdžiui, rezervo kūrimo, arba sumažinant joms tenkančią naštą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK sutinka su tuo, kad būtų stiprinami prevencijos ir pasirengimo mechanizmai, kartu didinant infrastruktūros ir ekosistemų atsparumą. Nepriklausomai nuo to, ar sumažės žmonių žūčių, ar visuomenei bus užtikrinta apsauga ir bus gaunama tiesioginė finansinė nauda sumažėjus reagavimo poreikiui, šiais veiksmais bus užtikrinta geresnė žemės ūkio veiklos apsauga, nes sumažės gaisrų arba potvynių sukeliamų nelaimių, kurios daro didelę žalą pirminiam sektoriui, rizika. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komisija pripažįsta, kad neatsižvelgiant į tai, ar pavojai yra gamtinio pobūdžio (potvyniai, gaisrai ar žemės drebėjimai), ar antropogeninės kilmės (technologinės avarijos, teroristiniai išpuoliai ir pan.), šiuo metu jų formos kinta ir atsiranda naujų formų, ir toks konstatavimas visiškai atitinka šiuo metu kylančių pavojų formą ir klimato kaitos, kaip didinamąjį poveikį darančio reiškinio, vaidmenį. Į nelaimių rizikos valdymo sritį įtraukus sąvoką „atsparumas“ parodoma, kaip apskritai reikia vykdyti ne tik bet kokią ekonominę veiklą, bet ir konkrečiai su infrastruktūra susijusią veiklą. Siekiant įvertinti ir padidinti atsparumą, reikia naudotis moderniausiomis skaitmeninėmis priemonėmis ir pažangiausiomis inovacinėmis technologijomis. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pirmą kartą, laikantis sampratos, kad reikia stiprinti ne tik nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas, bet ir padėties atkūrimo įvykus nelaimėms pajėgumus, atkreipiamas dėmesys į pagrindinius ramsčius, kuriais grindžiama parama darnaus vystymosi principui. EESRK visiškai sutinka su išsamiu civilinės saugos per visą jos ciklą sąvokos paaiškinimu, nes taip pabrėžiama, kad reikia būti budriais socialinėje, ekonomikos ir aplinkos apsaugos srityse. Taikant tokį visapusišką požiūrį užtikrinama, kad visi atsakingi suinteresuotieji subjektai dalyvauja viso ciklo metu, taip pat ir skleidžiant bei perduodant įgūdžius ir praktiką. Kad tai pavyktų, reikės taikyti šalių grupių, kurioms būdingi tie patys rizikos veiksniai, bendrai vykdomas programas ir pratybas arba mokymus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Šis mechanizmas veikia pagal Jungtinių Tautų strategiją 20/20 ir Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą (UNISDR), konkrečiai pagal Pirmąjį jos prioritetą „Suprasti gaivalinių nelaimių riziką“. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK taip pat pritaria bendram principui pagal Komisijos pateiktą aprašymą sukurti žinių ir mokymo tinklą. Tačiau Komitetas pažymi, kad į jį instituciniu lygmeniu reikia įtraukti mokslo ir akademinę bendruomenę, ją įpareigoti vykdyti mokslinius tyrimus rengiant darbus ir studijas siekiant aprašyti ir įvertinti galimą riziką, su ja susijusį pažeidžiamumą ir bendruomenėms gresiantį pavojų. Būtina užtikrinti privačių asmenų ir verslo, taip pat pilietinės visuomenės paramą, atsižvelgiant ne tik į visų sukauptą patirtį ir įgūdžius, bet ir siekiant suteikti galimybę lengviau tiesiogiai vietos lygmeniu sutelkti bendruomenės struktūras įvykus nelaimei. Beje, piliečių mokymas ir informavimas apie įvairius pavojus, kurie jiems gali iškilti, turi būti laikomas vienu didžiausių prioritetų. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK pritaria Komisijos siūlymui stiprinti konkrečius pajėgumus pagal mechanizmą „rescEU“, t. y. sukurti priemonių rezervą, apimantį vandennešius lėktuvus, didelio galingumo siurbimo įrangą, paieškos ir gelbėjimo mieste priemones, taip pat su visuomenės sveikata susijusius veiklos pajėgumus, kuriuos reikia didinti steigiant lauko ligoninių skyrius ir buriant greitosios medicinos pagalbos komandas, kaip nurodyta Komisijos komunikato 3.1 punkto 2 dalyje. EESRK mano, jog būtina užtikrinti šių priemonių sąveikumą ir galimybę jas lanksčiai naudoti, kad būtų galima kurti masto ekonomiją siekiant tvaraus vystymosi. Pavyzdžiui, būtų galima apsvarstyti galimybę įsigyti oro pajėgumų, kurie padėtų: a) gesinti gaisrus iš oro, b) vykdyti erdvės stebėseną ir patruliavimą skubaus įspėjimo tikslais, c) vykdyti paieškos ir gelbėjimo operacijas, d) transportuoti ligonius iš sunkiai pasiekiamų vietovių arba atokių salų. Tai padėtų šiuos oro pajėgumus veiksmingai naudoti ištisus metus, kad jie greičiau atsipirktų finansiškai palankiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK siūlo regionuose, kuriems labiau nei kitiems gali prireikti skubios pagalbos, sukurti regionines struktūras. Be to, reikia stiprinti vietos bendruomenes joms suteikiant reikalingų priemonių, kad jos galėtų nedelsdamos reaguoti, taip pat šiuo lygmeniu suburti tinkamai parengtas komandas, kurios naudotųsi ankstyvojo perspėjimo sistemomis. Be to, nepaprastai svarbu parengti ir platinti bendrus patvirtintus vadovus, kuriuose būtų pateiktos gairės. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK palankiai vertina tai, kad išplėstos su valstybių narių civiline sauga susijusių veiksmų finansavimo sritys, kaip antai prisitaikymas, atkūrimas, taip pat padidinta transporto srities bendro finansavimo dalis. Pavyzdžiui, įvykus žemės drebėjimui, kurio padaryta žala yra labai didelė, yra visiškai pagrįsta naudotis ES ir atitinkamos valstybės narės bendru finansavimu transportui ir laikiniems būstams įrengti bei vykdyti darbus, kurie būtini siekiant užtikrinti vietovei reikalingą infrastruktūrą ir įrangą, t. y. elektrą, vandenį, ryšį, sanitarines sąlygas, kad būtų galima kuo greičiau atnaujinti socialinę ir ekonominę veiklą ir užtikrinti socialinę sanglaudą. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EESRK neprieštarauja, kad veiklos sąnaudos būtų įtrauktos į bendrą finansavimą, bet atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nustatyti objektyvų vertinimo, ypač sąnaudų vertinimo, mechanizmą, kad ištekliai būtų naudojami tinkamai. Beje, EESRK mano, kad būtina išnaudoti visus alternatyvius finansavimo šaltinius, pavyzdžiui, struktūrinius fondus arba Europos investicijų banko skiriamą dalinį finansavimą. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Kelete savo nuomonių EESRK nuosekliai laikėsi pozicijos, kad būtina palengvinti biurokratines procedūras ir užtikrinti būtiną lankstumą naudojant ES lėšas, nepakenkiant proceso skaidrumui ir jo nepriklausomai kontrolei, nes tai yra būtinos sąlygos siekiant užtikrinti, kad Europos piliečių įnašas būtų teisėtai ir veiksmingai panaudotas. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK palankiai vertina tai, jog Komisija nurodo, kad reikia kovoti su terorizmo padariniais, ir mano, kad būtina sukurti aiškią prevencinių, reagavimo (atsižvelgiant į padarinius) ir atkūrimo veiksmų sistemą. Netolimoje ateityje Komisija galėtų parengti planą sukurti įvairių rezervo priemonių rinkinį, skirtą gaivalinių nelaimių, įvykusių dėl cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) avarijų, pasekmėms likviduoti, neatleidžiant šiuose sektoriuose veikiančių įmonių nei nuo jų atsakomybės, nei nuo pareigų. EESRK pažymi, kad laiku nesureagavus į tokias avarijas pirmiausia būtų nepataisomai sutrikdyta gamyba pirminiame sektoriuje ir tokiu būdu būtų padaryta didžiulė ilgalaikė žala visų gyventojų aprūpinimui ir sveikatai. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK mano, kad pagal mechanizmą „rescEU“ būtina sutelkti pilietinę visuomenę ją pripažįstant instituciniu lygmeniu ir ją įtraukiant į politikos rengimą ir prevencinę veiklą, taip pat į reagavimo į nelaimes, kai jas galima numatyti, veiksmus. Be to, į šį procesą būtina įtraukti Europos solidarumo korpusą. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | EESRK taip pat laikosi nuomonės, kad būtina didinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį civilinės saugos srityje ir naujajame Sąjungos mechanizme:






  a) | jas įtraukiant į prevencijos, rizikos valdymo priemonių kūrimo ir įgyvendinimo bei rizikos prisiėmimo etapą, neatsižvelgiant į tai, ar ta rizika yra gaivalinės, ar antropogeninės kilmės; |
| --- | --- | --- |

5.1.

a)

jas įtraukiant į prevencijos, rizikos valdymo priemonių kūrimo ir įgyvendinimo bei rizikos prisiėmimo etapą, neatsižvelgiant į tai, ar ta rizika yra gaivalinės, ar antropogeninės kilmės;

| b) | remiant jų konkrečius pajėgumus ir jas įtraukiant į numatytą mechanizmą, turint omenyje, kad įvykus nelaimei jos kviečiamos pačios pirmosios; |
| --- | --- |

b)

remiant jų konkrečius pajėgumus ir jas įtraukiant į numatytą mechanizmą, turint omenyje, kad įvykus nelaimei jos kviečiamos pačios pirmosios;

| c) | pasinaudojant jų turimais įgūdžiais imantis veiksmų bet kokios rūšies koordinavimo ir veiklos plėtros srityje, kad būtų panaikinta besidubliuojanti veikla ir skatinamas sąveikumas; |
| --- | --- |

c)

pasinaudojant jų turimais įgūdžiais imantis veiksmų bet kokios rūšies koordinavimo ir veiklos plėtros srityje, kad būtų panaikinta besidubliuojanti veikla ir skatinamas sąveikumas;

| d) | stiprinant jų vaidmenį tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje vykdant bendrus planus, programas ir mokymus. |
| --- | --- |

d)

stiprinant jų vaidmenį tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje vykdant bendrus planus, programas ir mokymus.

2018 m. spalio 18 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 139, 2001 5 11, p. 27.

1

(2)  EESRK nuomonė „Bendrijos civilinės saugos mechanizmo tobulinimas: reagavimas į stichines nelaimes“ (OL C 204, 2008 8 9, p. 66).

2

(3)  EESRK nuomonė „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (OL C 318, 2009 12 23, p. 97).

3

(4)  EESRK nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL C 170, 2014 6 5, p. 45).

4

(5)  EESRK nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl specialių priemonių, kad būtų galima nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms valstybėms narėms teikti papildomą pagalbą (OL C 173, 2017 5 31, p. 38).

5

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/238 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/238

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (nauja redakcija) ir Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“

(COM(2018) 234 final; COM(2018) 0111 final – 2018/232(COD))

(2019/C 62/38)

| Pranešėja | Baiba MILTOVIČA |
| --- | --- |

Pranešėja

Baiba MILTOVIČA

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 5 28
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 4
  Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| | |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 9 6 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 122/0/3 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 5 28

Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 4

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 9 6

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

122/0/3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Pakartotinai naudojant viešojo sektoriaus informaciją stiprinama ES duomenų ekonomika, skatinama visuomenės raida ir visuotinė gerovė. EESRK nuomone, direktyva ir numatyti jos patobulinimai bei papildymai yra itin svarbūs, kad įgyvendinant bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją būtų galima spręsti šias visai visuomenei itin svarbias problemas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK įvertino planuojamų direktyvos pakeitimų atitiktį tobulinimo tikslams ir iš esmės palankiai vertina Komisijos pasiūlymą persvarstyti direktyvą, taip pat yra įsitikinęs tuo, kad numatyti pakeitimai teigiamai veiks bendruosius tobulinimo tikslus. Tačiau, jo nuomone, siūlomi pakeitimai yra nepakankami norint veiksmingai pagerinti problemines sritis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK apsvarstė Komisijos komunikatą „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ ir pritaria jame išdėstytiems principams ir priemonėms, palengvinančioms įmonių ir viešojo sektoriaus prieigą prie įvairių šaltinių, ūkio šakų ir specializuotų sričių duomenų ir pakartotinį šių duomenų naudojimą. |
| --- | --- |

1.3.

1.4.   Išvados:

| 1.4.1. | EESRK mano, kad numatytais direktyvos pakeitimais bendrųjų tobulinimo tikslų atžvilgiu siekiama:






  — | didinti jau esamą teigiamą VSI direktyvos poveikį, stiprinti ES duomenų ekonomiką, didinti galimų naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus duomenų kiekį, |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

—

didinti jau esamą teigiamą VSI direktyvos poveikį, stiprinti ES duomenų ekonomiką, didinti galimų naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus duomenų kiekį,

| — | visoje ES užtikrinti panašias duomenų teikimo sąlygas ir kartu užtikrinti sąžiningą konkurenciją (žr. 3.2.2 punktą), |
| --- | --- |

—

visoje ES užtikrinti panašias duomenų teikimo sąlygas ir kartu užtikrinti sąžiningą konkurenciją (žr. 3.2.2 punktą),

| — | ilgam sumažinti galimos naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus informacijos turėtojams tenkančią administracinę naštą (žr. 3.2.3 punktą), |
| --- | --- |

—

ilgam sumažinti galimos naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus informacijos turėtojams tenkančią administracinę naštą (žr. 3.2.3 punktą),

| — | sustiprinti mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) padėtį duomenų rinkoje; šiuo atžvilgiu būtina užtikrinti, kad joms nebūtų sudaroma viešųjų duomenų naudojimo komerciniais tikslais kliūčių (žr. 3.2.4 punktą). Tačiau MVĮ stiprinimo tikslui neturi kelti pavojaus pernelyg griežti duomenų blokavimo draudimai, kliudantys su MVĮ plėtoti novatoriškus vietos projektus ir siekti rezultatų. |
| --- | --- |

—

sustiprinti mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ) padėtį duomenų rinkoje; šiuo atžvilgiu būtina užtikrinti, kad joms nebūtų sudaroma viešųjų duomenų naudojimo komerciniais tikslais kliūčių (žr. 3.2.4 punktą). Tačiau MVĮ stiprinimo tikslui neturi kelti pavojaus pernelyg griežti duomenų blokavimo draudimai, kliudantys su MVĮ plėtoti novatoriškus vietos projektus ir siekti rezultatų.

| 1.4.2. | Nustatytų problemų atžvilgiu EESRK mano, kad numatyti direktyvos pakeitimai apskritai pagerins padėtį ir padės išspręsti problemas, kurioms jie ir yra skirti. Tačiau atskirų nustatytų problemų atveju reikia konstatuoti:






  — | Dinaminiai duomenys/programų sąsajos (API). Pakeitimai tik iš dalies tinka probleminei sričiai patobulinti, nes pakeitimų rezultatai yra nekontroliuojami ir neprognozuojami. Patobulinimų gali nepakakti visų pirma trumpuoju laikotarpiu (žr. 3.1.3 ir 3.3.1 punktus); |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

—

Dinaminiai duomenys/programų sąsajos (API). Pakeitimai tik iš dalies tinka probleminei sričiai patobulinti, nes pakeitimų rezultatai yra nekontroliuojami ir neprognozuojami. Patobulinimų gali nepakakti visų pirma trumpuoju laikotarpiu (žr. 3.1.3 ir 3.3.1 punktus);

| — | Mokesčių taikymas. Pakeitimai yra tinkami probleminei sričiai patobulinti ir padės spręsti padidintų mokesčių problemą bei skatins pakartotinį duomenų naudojimą, pirmiausia suteikiant lengvesnę prieigą prie jų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (žr. 3.1.5 ir 3.3.2 punktus); EESRK kartu pažymi, kad viešosioms įmonėms būtina tinkamai atlyginti patirtas išlaidas; |
| --- | --- |

—

Mokesčių taikymas. Pakeitimai yra tinkami probleminei sričiai patobulinti ir padės spręsti padidintų mokesčių problemą bei skatins pakartotinį duomenų naudojimą, pirmiausia suteikiant lengvesnę prieigą prie jų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (žr. 3.1.5 ir 3.3.2 punktus); EESRK kartu pažymi, kad viešosioms įmonėms būtina tinkamai atlyginti patirtas išlaidas;

| — | VSI direktyvos taikymo sritis. Pakeitimai yra nepakankami, nes direktyvos taikymo sritis išplečiama vien formaliai, neįtraukiant praktiškai jokių papildomų įpareigojimų. Tai neišsprendžia konkrečios problemos (žr. 3.1.1, 3.1.3, 3.3.3 punktus); |
| --- | --- |

—

VSI direktyvos taikymo sritis. Pakeitimai yra nepakankami, nes direktyvos taikymo sritis išplečiama vien formaliai, neįtraukiant praktiškai jokių papildomų įpareigojimų. Tai neišsprendžia konkrečios problemos (žr. 3.1.1, 3.1.3, 3.3.3 punktus);

| — | Viešojo sektoriaus duomenų blokavimas. Pakeitimai nėra pakankami ir tik iš dalies ir netiesiogiai padės išspręsti su viešojo sektoriaus duomenų blokavimu susijusią problemą (žr. 3.1.4 ir 3.3.4 punktus). |
| --- | --- |

—

Viešojo sektoriaus duomenų blokavimas. Pakeitimai nėra pakankami ir tik iš dalies ir netiesiogiai padės išspręsti su viešojo sektoriaus duomenų blokavimu susijusią problemą (žr. 3.1.4 ir 3.3.4 punktus).

1.5.   Rekomendacijos

| 1.5.1. | EESRK pozicija. Komisijos pasirinktos mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybės nepakanka visoms nustatytoms su direktyvos veiksmingumu susijusioms problemoms išspręsti (žr. 4.1.3 punktą).

  EESRK rekomendacija. Jei viena iš pagrindinių dalinio direktyvos keitimo priežasčių yra būtinybė spręsti nustatytas problemas, o jų sprendimas yra vienas iš svarbiausių šio keitimo tikslų, reikia veikti aktyviau ir tikslingiau ir sprendžiant atskiras konkrečias problemas rinktis didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę. Kartu galbūt būtų galima keisti poveikio vertinime išvardytas galimybes. |
| --- | --- |

1.5.1.

EESRK rekomendacija. Jei viena iš pagrindinių dalinio direktyvos keitimo priežasčių yra būtinybė spręsti nustatytas problemas, o jų sprendimas yra vienas iš svarbiausių šio keitimo tikslų, reikia veikti aktyviau ir tikslingiau ir sprendžiant atskiras konkrečias problemas rinktis didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę. Kartu galbūt būtų galima keisti poveikio vertinime išvardytas galimybes.

| 1.5.2. | EESRK pozicija. Būtina pašalinti Reglamentavimo patikros valdybos nustatytus trūkumus ir direktyvos pakeitimų atžvilgiu įgyvendinti atitinkamas taisomąsias priemones (žr. 4.1.2 punktą).

  EESRK rekomendacija. Imantis taisomųjų priemonių direktyvoje turėtų būti aiškiai nurodoma, kuris teisės aktas, esant neatitikimų tarp šios direktyvos ir kai kurių kitų teisės aktų, turi viršenybę – Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas, Duomenų bazių direktyva ar Erdvinės informacijos infrastruktūros direktyva. |
| --- | --- |

1.5.2.

EESRK rekomendacija. Imantis taisomųjų priemonių direktyvoje turėtų būti aiškiai nurodoma, kuris teisės aktas, esant neatitikimų tarp šios direktyvos ir kai kurių kitų teisės aktų, turi viršenybę – Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas, Duomenų bazių direktyva ar Erdvinės informacijos infrastruktūros direktyva.

| 1.5.3. | EESRK pozicija. Poveikio vertinimas parodo, kad renkantis didelio arba mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę nepakankamai atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų grupių požiūrį (žr. 4.1.4 punktą).

  EESRK rekomendacija. Reikia atlikti dar vieną suinteresuotųjų subjektų grupių požiūrio į pasirinktą atskirų problemų sprendimo galimybę vertinimą ir įvertinti atitinkamos suinteresuotųjų subjektų grupės svarbą visuomenėje, kad būtų galima objektyviau pasirinkti geriau pagrįstas atskirų problemų sprendimo galimybes. |
| --- | --- |

1.5.3.

EESRK rekomendacija. Reikia atlikti dar vieną suinteresuotųjų subjektų grupių požiūrio į pasirinktą atskirų problemų sprendimo galimybę vertinimą ir įvertinti atitinkamos suinteresuotųjų subjektų grupės svarbą visuomenėje, kad būtų galima objektyviau pasirinkti geriau pagrįstas atskirų problemų sprendimo galimybes.

| 1.5.4. | EESRK pozicija. Atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau informacija arba dokumentai turi būti pateikiami per trumpą laikotarpį, ilgiausia 20 darbo dienų prašymų tvarkymo trukmė tam tikrais atvejais yra per ilga (žr. 3.1.2 punktą).

  EESRK rekomendacija. Išnagrinėti galimybę suteikti daugiau lankstumo. |
| --- | --- |

1.5.4.

EESRK rekomendacija. Išnagrinėti galimybę suteikti daugiau lankstumo.

| 1.5.5. | EESRK pozicija. Direktyvos projekte ir poveikio vertinime nepakankamai atsižvelgiama į įvairioms suinteresuotųjų subjektų grupėms rūpimus klausimus (žr. 4.2.1 punktą).

  EESRK rekomendacija. Reikėtų papildomai įvertinti šiuos nepakankamai apsvarstytus klausimus:






  — | galimą viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažėjimą dėl automatizavimo, būtinybę perkvalifikuoti darbuotojus ir spręsti socialines problemas, |
| --- | --- | --- |

1.5.5.

EESRK rekomendacija. Reikėtų papildomai įvertinti šiuos nepakankamai apsvarstytus klausimus:

—

galimą viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažėjimą dėl automatizavimo, būtinybę perkvalifikuoti darbuotojus ir spręsti socialines problemas,

| — | vienodas su prieiga prie duomenų susijusias viešojo ir privačiojo sektorių teises ir pareigas, |
| --- | --- |

—

vienodas su prieiga prie duomenų susijusias viešojo ir privačiojo sektorių teises ir pareigas,

| — | kompensacijas valstybinėms įmonėms, |
| --- | --- |

—

kompensacijas valstybinėms įmonėms,

| — | ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugą, |
| --- | --- |

—

ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugą,

| — | direktyvos ir vietos arba konkrečioms sritims skirtų nuostatų dubliavimosi vengimą, |
| --- | --- |

—

direktyvos ir vietos arba konkrečioms sritims skirtų nuostatų dubliavimosi vengimą,

| — | neigiamą poveikį valstybinių įmonių konkurencijai. |
| --- | --- |

—

neigiamą poveikį valstybinių įmonių konkurencijai.

| 1.5.6. | EESRK pozicija. Siūlomoje naujoje direktyvos redakcijoje Komisija sąmoningai pažymi būtinybę pašalinti anksčiau nustatytus direktyvos trūkumus. Tačiau ji nepateikia jokių reikšmingesnių su tuo susijusių patobulinimų, nes nesiekia suderinti įvairius skirtingų suinteresuotųjų subjektų interesus ir visų pirma privačioms įmonėms nesudaro panašių sąlygų keistis informacija.

  EESRK rekomendacija. Komitetas norėtų paraginti Komisiją persvarstyti savo poziciją dėl ankstesnės direktyvos vertinime nustatytų problemų šalinimo ir nustatyti:






  — | nauja redakcija siekiamus tikslus, atsižvelgiant į dabartinę situaciją, kuriai būdingi skirtingi įvairių suinteresuotųjų subjektų grupių interesai ir nuogąstavimai, |
| --- | --- | --- |

1.5.6.

EESRK rekomendacija. Komitetas norėtų paraginti Komisiją persvarstyti savo poziciją dėl ankstesnės direktyvos vertinime nustatytų problemų šalinimo ir nustatyti:

—

nauja redakcija siekiamus tikslus, atsižvelgiant į dabartinę situaciją, kuriai būdingi skirtingi įvairių suinteresuotųjų subjektų grupių interesai ir nuogąstavimai,

| — | perėjimo prie laipsniško naujos redakcijos direktyvos tikslų įgyvendinimo sąlygas įvairius direktyvos aspektus susiejant su kitais teisėkūros procedūra priimtais dokumentais ar veikla, leidžiančiais suderinti skirtingus suinteresuotųjų grupių interesus. |
| --- | --- |

—

perėjimo prie laipsniško naujos redakcijos direktyvos tikslų įgyvendinimo sąlygas įvairius direktyvos aspektus susiejant su kitais teisėkūros procedūra priimtais dokumentais ar veikla, leidžiančiais suderinti skirtingus suinteresuotųjų grupių interesus.

2.   Pasiūlymo dėl direktyvos turinio apžvalga

2.1.   Dalinio direktyvos keitimo aplinkybės

| 2.1.1. | ES valstybių narių viešasis sektorius rengia daugybę duomenų. Jais naudojantis galima veiksmingiau teikti privačiąsias ir viešąsias paslaugas ir priimti išsamesne informacija grindžiamus sprendimus. Todėl jau kelerius metus ES skatina pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus informaciją. VSI direktyvos peržiūra yra svarbi prieigos prie viešųjų ir viešosiomis lėšomis finansuojamų duomenų ir pakartotinio jų naudojimo iniciatyva. Komisija apie ją paskelbė atlikdama bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos laikotarpio vidurio peržiūrą. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Komisija persvarstė direktyvą ir pritaikė ją pagal naujausią duomenų tvarkymo ir naudojimo raidą.






  — | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (toliau – VSI direktyva) priimta 2003 m. lapkričio 17 d.

  Ja siekta supaprastinti viešojo sektoriaus informacijos pakartotinį naudojimą visoje Sąjungoje, suvienodinant tokio naudojimo pagrindines sąlygas ir panaikinant esmines kliūtis, trukdančias pakartotinai naudoti šią informaciją vidaus rinkoje. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

—

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (toliau – VSI direktyva) priimta 2003 m. lapkričio 17 d.

Ja siekta supaprastinti viešojo sektoriaus informacijos pakartotinį naudojimą visoje Sąjungoje, suvienodinant tokio naudojimo pagrindines sąlygas ir panaikinant esmines kliūtis, trukdančias pakartotinai naudoti šią informaciją vidaus rinkoje.

| — | Direktyva 2003/98/EB 2013 m. liepos mėn. iš dalies buvo pakeista Direktyva 2013/37/ES.

  Pakeitimais buvo nustatytas įpareigojimas leisti pakartotinai naudoti visuotinai prieinamus viešuosius duomenis ir išplėsta direktyvos taikymo sritis. Buvo nustatyta taisyklė, pagal kurią numatytasis mokestis negali viršyti ribinių informacijos dauginimo, teikimo ir platinimo sąnaudų, o viešojo sektoriaus institucijos buvo įpareigotos nustatyti skaidresnes mokesčio taisykles ir sąlygas. |
| --- | --- |

—

Direktyva 2003/98/EB 2013 m. liepos mėn. iš dalies buvo pakeista Direktyva 2013/37/ES.

Pakeitimais buvo nustatytas įpareigojimas leisti pakartotinai naudoti visuotinai prieinamus viešuosius duomenis ir išplėsta direktyvos taikymo sritis. Buvo nustatyta taisyklė, pagal kurią numatytasis mokestis negali viršyti ribinių informacijos dauginimo, teikimo ir platinimo sąnaudų, o viešojo sektoriaus institucijos buvo įpareigotos nustatyti skaidresnes mokesčio taisykles ir sąlygas.

| — | 2018 m. balandžio 25 d. buvo pateiktas pasiūlymas dėl naujos redakcijos VSI direktyvos (COM(2018) 234 final). Šiuo pasiūlymu iš esmės keičiama Direktyva 2003/98/EB ir pridedama naujų nuostatų. Buvo atlikta ligšiolinio VSI direktyvos taikymo peržiūra pagal VSI direktyvos 13 straipsnį ir atkreiptas dėmesys į probleminius aspektus. Siekiant geriau išnaudoti viešojo sektoriaus informacijos potencialą, persvarstytoje direktyvoje numatoma tobulinti kelias sritis, kurios atliekant vertinimą buvo nustatytos kaip probleminės. |
| --- | --- |

—

2018 m. balandžio 25 d. buvo pateiktas pasiūlymas dėl naujos redakcijos VSI direktyvos (COM(2018) 234 final). Šiuo pasiūlymu iš esmės keičiama Direktyva 2003/98/EB ir pridedama naujų nuostatų. Buvo atlikta ligšiolinio VSI direktyvos taikymo peržiūra pagal VSI direktyvos 13 straipsnį ir atkreiptas dėmesys į probleminius aspektus. Siekiant geriau išnaudoti viešojo sektoriaus informacijos potencialą, persvarstytoje direktyvoje numatoma tobulinti kelias sritis, kurios atliekant vertinimą buvo nustatytos kaip probleminės.

| 2.1.3. | Siūlomas dalinis direktyvos keitimas yra 2018 m. balandžio 25 d. Europos Komisijos priimto trečiojo duomenų paketo pasiūlymas. Tai aptariama ir komunikate „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (1). Jame nagrinėjamas prieigos prie privačiojo sektoriaus duomenų viešojo intereso reikmėms klausimas ir nustatomi dalijimosi duomenimis įmonių tarpusavio santykiuose ir verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi principai. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.3.1. | Komunikate išvardijami pagrindiniai privačiojo sektoriaus pakartotinio duomenų naudojimo principai:






  — | skaidrumas, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1.

—

skaidrumas,

| — | bendras vertės kūrimas, |
| --- | --- |

—

bendras vertės kūrimas,

| — | pagarba kiekvienos šalies komerciniams interesams, |
| --- | --- |

—

pagarba kiekvienos šalies komerciniams interesams,

| — | neiškreiptos konkurencijos užtikrinimas, |
| --- | --- |

—

neiškreiptos konkurencijos užtikrinimas,

| — | kuo mažesnis duomenų monopolizavimas. |
| --- | --- |

—

kuo mažesnis duomenų monopolizavimas.

| 2.1.3.2. | Komunikate išvardijami pagrindiniai privačiojo sektoriaus pakartotinio duomenų naudojimo viešajame sektoriuje principai:






  — | proporcingumas naudojant privačiojo sektoriaus duomenis, |
| --- | --- | --- |

2.1.3.2.

—

proporcingumas naudojant privačiojo sektoriaus duomenis,

| — | tikslo apribojimas, |
| --- | --- |

—

tikslo apribojimas,

| — | nekenkimo principas, |
| --- | --- |

—

nekenkimo principas,

| — | duomenų pakartotinio naudojimo sąlygos, |
| --- | --- |

—

duomenų pakartotinio naudojimo sąlygos,

| — | privačiojo sektoriaus duomenims taikomų apribojimų švelninimas, |
| --- | --- |

—

privačiojo sektoriaus duomenims taikomų apribojimų švelninimas,

| — | skaidrumas ir visuomenės dalyvavimas. |
| --- | --- |

—

skaidrumas ir visuomenės dalyvavimas.

2.2.   Dalinio direktyvos keitimo tikslai

| 2.2.1. | Bendrieji tikslai:






  — | didinti teigiamą VSI direktyvos poveikį ir stiprinti ES duomenų ekonomiką didinant galimų naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus duomenų kiekį, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

—

didinti teigiamą VSI direktyvos poveikį ir stiprinti ES duomenų ekonomiką didinant galimų naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus duomenų kiekį,

| — | visoje ES užtikrinti panašias duomenų teikimo sąlygas ir kartu užtikrinti sąžiningą konkurenciją, |
| --- | --- |

—

visoje ES užtikrinti panašias duomenų teikimo sąlygas ir kartu užtikrinti sąžiningą konkurenciją,

| — | sumažinti galimos naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus informacijos turėtojams tenkančią administracinę naštą, |
| --- | --- |

—

sumažinti galimos naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus informacijos turėtojams tenkančią administracinę naštą,

| — | sustiprinti mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį duomenų rinkoje; šiuo tikslu būtina užtikrinti, kad joms nebūtų sudaroma kliūčių naudoti viešuosius duomenis komerciniais tikslais. |
| --- | --- |

—

sustiprinti mažųjų ir vidutinių įmonių padėtį duomenų rinkoje; šiuo tikslu būtina užtikrinti, kad joms nebūtų sudaroma kliūčių naudoti viešuosius duomenis komerciniais tikslais.

| 2.2.2. | Konkretūs tikslai:






  — | patobulinti keturias svarbiausias sritis, kuriose, anksčiau atlikus direktyvos veikimo vertinimą, nustatyta problemų. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

patobulinti keturias svarbiausias sritis, kuriose, anksčiau atlikus direktyvos veikimo vertinimą, nustatyta problemų.

2.3.   Svarbiausios su direktyvos veikimu susijusios probleminės sritys (galimos tobulinti sritys)

| 2.3.1. | Tobulinimo sritis „Dinaminiai duomenys ir programų sąsajos“






  — | Nevisapusiška tikralaikė prieiga prie viešojo sektoriaus institucijų turimų duomenų, pirmiausia prie dinaminių – t. y. laikui bėgant kintančių – duomenų. |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

Nevisapusiška tikralaikė prieiga prie viešojo sektoriaus institucijų turimų duomenų, pirmiausia prie dinaminių – t. y. laikui bėgant kintančių – duomenų.

| — | Nepakankamas tinkamų techninių priemonių teikimas ir naudojimas (programų sąsaja, angl. API). |
| --- | --- |

—

Nepakankamas tinkamų techninių priemonių teikimas ir naudojimas (programų sąsaja, angl. API).

| 2.3.2. | Probleminė sritis „Mokesčių taikymas“






  — | Viešojo sektoriaus institucijos naudojasi įvairiomis šiuo metu leistinomis sąlygomis ir už pakartotinį viešojo sektoriaus duomenų naudojimą ima mokesčius, kurie yra daug didesni, nei reikėtų sąnaudoms padengti, todėl iškraipoma rinka: didelės įmonės remiamos, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios negali sau leisti pirkti viešųjų duomenų, sudaroma kliūčių. |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

Viešojo sektoriaus institucijos naudojasi įvairiomis šiuo metu leistinomis sąlygomis ir už pakartotinį viešojo sektoriaus duomenų naudojimą ima mokesčius, kurie yra daug didesni, nei reikėtų sąnaudoms padengti, todėl iškraipoma rinka: didelės įmonės remiamos, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios negali sau leisti pirkti viešųjų duomenų, sudaroma kliūčių.

| 2.3.3. | Probleminė sritis „VSI direktyvos taikymo sritis“






  — | Direktyva netaikoma transporto ir komunalinių paslaugų sektoriuose veiklą vykdantiems subjektams. |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

Direktyva netaikoma transporto ir komunalinių paslaugų sektoriuose veiklą vykdantiems subjektams.

| — | Direktyva netaikoma mokslinių tyrimų duomenims, kurie buvo gauti naudojantis viešuoju finansavimu. |
| --- | --- |

—

Direktyva netaikoma mokslinių tyrimų duomenims, kurie buvo gauti naudojantis viešuoju finansavimu.

| 2.3.4. | Tobulinimo sritis „Viešojo sektoriaus duomenų blokavimas“






  — | Viešojo sektoriaus duomenų turėtojai, siekdami iš savo duomenų gauti papildomo pelno, su privačiuoju sektoriumi sudaro išskirtinius susitarimus, todėl mažėja galimų pakartotinai duomenis naudojančių subjektų skaičius. |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

—

Viešojo sektoriaus duomenų turėtojai, siekdami iš savo duomenų gauti papildomo pelno, su privačiuoju sektoriumi sudaro išskirtinius susitarimus, todėl mažėja galimų pakartotinai duomenis naudojančių subjektų skaičius.

2.4.   Įmanomos probleminių sričių tobulinimo galimybės ir pasirinkta galimybė

| 2.4.1. | Atliekant poveikio vertinimą (2) apsvarstytos galimybės dėl būsimų priemonių:






  a) | bazinio lygio scenarijus (paliekama dabartinė tvarka nieko nekeičiant); |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

a)

bazinio lygio scenarijus (paliekama dabartinė tvarka nieko nekeičiant);

| b) | dabartinių ES veiksmų nutraukimas (panaikinama VSI direktyva); |
| --- | --- |

b)

dabartinių ES veiksmų nutraukimas (panaikinama VSI direktyva);

| c) | tik privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai; |
| --- | --- |

c)

tik privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai;

| d) | jungtinis variantas, apimantis tiek VSI direktyvos pakeitimus, tiek privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus. |
| --- | --- |

d)

jungtinis variantas, apimantis tiek VSI direktyvos pakeitimus, tiek privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus.

| 2.4.2. | Pasirenkamos galimybės probleminei sričiai tobulinti:






  — | problemų sprendimo galimybė išsaugojama kaip bazinio lygio scenarijus, pagal kurį lyginami kitų galimybių pranašumai, |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

—

problemų sprendimo galimybė išsaugojama kaip bazinio lygio scenarijus, pagal kurį lyginami kitų galimybių pranašumai,

| — | b ir c problemų sprendimo galimybės atmestos ankstyvame etape, |
| --- | --- |

—

b ir c problemų sprendimo galimybės atmestos ankstyvame etape,

| — | d problemų sprendimo galimybe remtasi nustatant du papildomus variantus:






  — | galimybė, kuriai būdingi visi mažesnio teisinio intensyvumo elementai, |
| --- | --- | --- |

—

d problemų sprendimo galimybe remtasi nustatant du papildomus variantus:

—

galimybė, kuriai būdingi visi mažesnio teisinio intensyvumo elementai,

| — | galimybė, kuriai būdingi visi didesnio teisinio intensyvumo elementai. |
| --- | --- |

—

galimybė, kuriai būdingi visi didesnio teisinio intensyvumo elementai.

Komisijos pasirinktą galimybę sudaro mažesnio intensyvumo reguliavimo priemonės, derinamos su atnaujintais esamais privalomos teisinės galios neturinčiais teisės aktais – iš esmės tai yra mažo intensyvumo intervencinės reguliavimo priemonės.

| 3. | Bendrosios pastabos |
| --- | --- |

3.

EESRK numatomus direktyvos pakeitimus įvertino trimis aspektais:

| — | svarbiausi pirminio direktyvos teksto pakeitimai ir papildymai (žr. 3.1 punktą), |
| --- | --- |

—

svarbiausi pirminio direktyvos teksto pakeitimai ir papildymai (žr. 3.1 punktą),

| — | direktyvos pakeitimų ir papildymų derėjimas su bendraisiais direktyvos pakeitimų tikslais (žr. 3.2 punktą), |
| --- | --- |

—

direktyvos pakeitimų ir papildymų derėjimas su bendraisiais direktyvos pakeitimų tikslais (žr. 3.2 punktą),

| — | direktyvos pakeitimų ir papildymų derėjimas su svarbiausiomis galimomis tobulinti sritimis (žr. 3.3 punktą). |
| --- | --- |

—

direktyvos pakeitimų ir papildymų derėjimas su svarbiausiomis galimomis tobulinti sritimis (žr. 3.3 punktą).

3.1.   Svarbiausi pirminio direktyvos teksto pakeitimai ir papildymai

3.1.1.   Direktyvos I skyrius. Bendrosios nuostatos

Direktyvos 1 straipsnio „Dalykas ir taikymo sritis“ pakeitimai

| — | Išplečiama direktyvos taikymo sritis įtraukiant viešųjų paslaugų ir transporto paslaugų teikėjų taip pat mokslinių tyrimų duomenis. |
| --- | --- |

—

Išplečiama direktyvos taikymo sritis įtraukiant viešųjų paslaugų ir transporto paslaugų teikėjų taip pat mokslinių tyrimų duomenis.

| — | Aiškinamojoje direktyvos teksto dalyje (3) nurodyta, kad:






  — | transporto ir komunalinių paslaugų sektorių duomenų srityje įpareigojimai bus keli: „valstybinės įmonės galės taikyti už platinimo ribines sąnaudas didesnį mokestį ir nebus įpareigotos atiduoti pakartotinai naudoti duomenų, jei to nenorės“, |
| --- | --- | --- |

—

Aiškinamojoje direktyvos teksto dalyje (3) nurodyta, kad:

—

transporto ir komunalinių paslaugų sektorių duomenų srityje įpareigojimai bus keli: „valstybinės įmonės galės taikyti už platinimo ribines sąnaudas didesnį mokestį ir nebus įpareigotos atiduoti pakartotinai naudoti duomenų, jei to nenorės“,

| — | mokslinių tyrimų duomenų srityje „valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie [...] mokslinių tyrimų duomenų“, todėl ES lygmeniu iš esmės nenustatoma jokių įpareigojimų ir visa susijusi veikla kaip iki šiol paliekama valstybių narių nuožiūrai. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų duomenų srityje „valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie [...] mokslinių tyrimų duomenų“, todėl ES lygmeniu iš esmės nenustatoma jokių įpareigojimų ir visa susijusi veikla kaip iki šiol paliekama valstybių narių nuožiūrai.

EESRK pozicija

| — | EESRK iš dalies pritaria numatytiems pakeitimams, bet mano, kad VSI direktyvos taikymo srities problema sprendžiama nepakankamai, nes išplėtus šią taikymo sritį gali būti iškreipta toje pačioje rinkoje veikiančių viešųjų ir privačių įmonių padėtis. Išplėtus šią taikymo sritį taip, kad ji apimtų ir privačias įmones, būtų galima šią problemą išspręsti ir tuo pat metu skatinti inovacijas viešosiose įmonėse. |
| --- | --- |

—

EESRK iš dalies pritaria numatytiems pakeitimams, bet mano, kad VSI direktyvos taikymo srities problema sprendžiama nepakankamai, nes išplėtus šią taikymo sritį gali būti iškreipta toje pačioje rinkoje veikiančių viešųjų ir privačių įmonių padėtis. Išplėtus šią taikymo sritį taip, kad ji apimtų ir privačias įmones, būtų galima šią problemą išspręsti ir tuo pat metu skatinti inovacijas viešosiose įmonėse.

| — | Dėl numatytų pakeitimų didėja darbo krūvis ir finansinė našta. |
| --- | --- |

—

Dėl numatytų pakeitimų didėja darbo krūvis ir finansinė našta.

3.1.2.   Direktyvos II skyrius. Pakartotinio naudojimo prašymai

Direktyvos 4 straipsnio „Pakartotinio naudojimo prašymų tvarkymui taikytini reikalavimai“ pakeitimai

| — | Nustatyti išimtiniai atvejai, kuriais pakartotinio naudojimo prašymų tvarkymui taikytini reikalavimai netaikomi. |
| --- | --- |

—

Nustatyti išimtiniai atvejai, kuriais pakartotinio naudojimo prašymų tvarkymui taikytini reikalavimai netaikomi.

EESRK pozicija – EESRK pritaria numatytiems pakeitimams dėl išimčių, tačiau, jo nuomone, atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau informacija arba dokumentai turi būti pateikiami per trumpą laikotarpį, nustatyta ilgiausia 20 darbo dienų prašymų tvarkymo trukmė galėtų būti trumpesnė tais atvejais, kai teikiami prašymai dėl duomenų, kuriuos galima greitai pateikti.

3.1.3.   Direktyvos III skyrius. Pakartotinio naudojimo sąlygos

Direktyvos 5 straipsnio „Galimi formatai“ pakeitimai

| — | Nustatoma, kad galimybę pakartotinai naudoti dinaminius duomenis viešojo sektoriaus institucijos ir valstybinės įmonės suteikia iš karto po jų surinkimo naudodamos tinkamas programų sąsajas. |
| --- | --- |

—

Nustatoma, kad galimybę pakartotinai naudoti dinaminius duomenis viešojo sektoriaus institucijos ir valstybinės įmonės suteikia iš karto po jų surinkimo naudodamos tinkamas programų sąsajas.

| — | Nustatoma, kad jei dėl finansinių ar techninių pajėgumų stokos viešojo sektoriaus institucija arba valstybinė įmonė negali suteikti prieigos prie dokumentų iš karto po jų surinkimo, prieiga prie 4 dalyje nurodytų dokumentų suteikiama per tokį laikotarpį, dėl kurio be reikalo nekiltų kliūčių išnaudoti jų viso ekonominio potencialo. |
| --- | --- |

—

Nustatoma, kad jei dėl finansinių ar techninių pajėgumų stokos viešojo sektoriaus institucija arba valstybinė įmonė negali suteikti prieigos prie dokumentų iš karto po jų surinkimo, prieiga prie 4 dalyje nurodytų dokumentų suteikiama per tokį laikotarpį, dėl kurio be reikalo nekiltų kliūčių išnaudoti jų viso ekonominio potencialo.

| — | Pasirenkama galimybė, pagal kurią „numatomas privalomos teisinės galios neturintis įpareigojimas valstybėms narėms laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti programų sąsajas“ (mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė). |
| --- | --- |

—

Pasirenkama galimybė, pagal kurią „numatomas privalomos teisinės galios neturintis įpareigojimas valstybėms narėms laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti programų sąsajas“ (mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė).

EESRK pozicija

| — | EESRK pritaria numatomiems pakeitimams ir mano, kad jie apskritai padės išspręsti dinaminių duomenų problemą. Vis dėlto šių pakeitimų rezultatai yra nekontroliuojami ir neprognozuojami; patobulinimų rezultatų gali nepakakti visų pirma trumpuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

EESRK pritaria numatomiems pakeitimams ir mano, kad jie apskritai padės išspręsti dinaminių duomenų problemą. Vis dėlto šių pakeitimų rezultatai yra nekontroliuojami ir neprognozuojami; patobulinimų rezultatų gali nepakakti visų pirma trumpuoju laikotarpiu.

| — | Iš pradžių duomenų turėtojams atsiranda papildomų (API įdiegimo ir technologijos taikymo) sąnaudų, bet ilguoju laikotarpiu duomenų turėtojai gali tikėtis pelno dėl optimizuoto darbo organizavimo (papildomai reikėtų atsižvelgti į galimus užimtumo pokyčius viešajame sektoriuje dėl automatizavimo ir į būtiną socialinių problemų sprendimą). |
| --- | --- |

—

Iš pradžių duomenų turėtojams atsiranda papildomų (API įdiegimo ir technologijos taikymo) sąnaudų, bet ilguoju laikotarpiu duomenų turėtojai gali tikėtis pelno dėl optimizuoto darbo organizavimo (papildomai reikėtų atsižvelgti į galimus užimtumo pokyčius viešajame sektoriuje dėl automatizavimo ir į būtiną socialinių problemų sprendimą).

Direktyvos 10 straipsnio „Mokslinių tyrimų duomenų prieinamumas ir pakartotinis naudojimas“ pakeitimai

| — | Nustatoma, kad valstybės narės turi padėti užtikrinti prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų tvirtindamos nacionalinę politiką ir atitinkamas priemones, kuriomis siekiama, kad visi viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenys būtų laisvai prieinami (atvirosios prieigos politika). |
| --- | --- |

—

Nustatoma, kad valstybės narės turi padėti užtikrinti prieigą prie mokslinių tyrimų duomenų tvirtindamos nacionalinę politiką ir atitinkamas priemones, kuriomis siekiama, kad visi viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenys būtų laisvai prieinami (atvirosios prieigos politika).

EESRK pozicija. EESRK iš dalies pritaria naujai redakcijai, kuri, jo nuomone, apskritai pagerins VSI direktyvos veiksmingumą, tačiau nėra tinkama išspręsti VSI direktyvos taikymo srities problemą, nes yra deklaruojamojo pobūdžio, ES lygmeniu nenustatant reikalavimų ir įvairiausiais atvejais leidžiant pavienėms valstybėms narėms veikti savo nuožiūra.

3.1.4.   Direktyvos IV skyrius. Nediskriminavimas ir sąžininga prekyba

Direktyvos 12 straipsnio „Išskirtinių susitarimų draudimas“ pakeitimai

| — | Nustatoma, kad teisiniai arba praktiniai susitarimai, kuriais nėra aiškiai suteikiama išimtinė teisė, bet kuriais gali būti apribojamas pakartotinis dokumentų naudojimas, privalo būti viešai paskelbiami likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams iki jų įsigaliojimo. |
| --- | --- |

—

Nustatoma, kad teisiniai arba praktiniai susitarimai, kuriais nėra aiškiai suteikiama išimtinė teisė, bet kuriais gali būti apribojamas pakartotinis dokumentų naudojimas, privalo būti viešai paskelbiami likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams iki jų įsigaliojimo.

| — | Pagal numatomą galimybę nustatomi tik skaidrumo reikalavimai (mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė), tačiau neuždraudžiama veikla, kuria blokuojami duomenys (didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė). |
| --- | --- |

—

Pagal numatomą galimybę nustatomi tik skaidrumo reikalavimai (mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė), tačiau neuždraudžiama veikla, kuria blokuojami duomenys (didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė).

EESRK pozicija. EESRK iš dalies pritaria numatytiems pakeitimams ir mano, kad jie apskritai padės spręsti viešojo sektoriaus duomenų blokavimo problemą. Tačiau MVĮ stiprinimo tikslui neturi kelti pavojaus pernelyg griežti duomenų blokavimo draudimai, kliudantys su MVĮ plėtoti novatoriškus vietos projektus ir siekti rezultatų.

3.1.5.   Direktyvos V skyrius. Didelės vertės duomenų rinkiniai

Direktyvos 13 straipsnio „Didelės vertės duomenų rinkinių sąrašas“ pakeitimai

| — | Komisija sudaro didelės vertės duomenų rinkinių sąrašą ir nustato jo skelbimo bei pakartotinio naudojimo sąlygas. |
| --- | --- |

—

Komisija sudaro didelės vertės duomenų rinkinių sąrašą ir nustato jo skelbimo bei pakartotinio naudojimo sąlygas.

EESRK pozicija

| — | EESRK pritaria numatytiems pakeitimams ir mano, kad tai padidins pakartotinio viešojo sektoriaus informacijos naudojimo apimtis. |
| --- | --- |

—

EESRK pritaria numatytiems pakeitimams ir mano, kad tai padidins pakartotinio viešojo sektoriaus informacijos naudojimo apimtis.

| — | Būtina atsižvelgti į tai, kad numatomos papildomos techninių sprendimų diegimo išlaidos ir mažesnės duomenų turėtojų pajamos. |
| --- | --- |

—

Būtina atsižvelgti į tai, kad numatomos papildomos techninių sprendimų diegimo išlaidos ir mažesnės duomenų turėtojų pajamos.

| — | Nėra aiškios informacijos apie didelės vertės duomenų rinkinių sudarymo, priežiūros ir naudojimo procedūras. |
| --- | --- |

—

Nėra aiškios informacijos apie didelės vertės duomenų rinkinių sudarymo, priežiūros ir naudojimo procedūras.

| — | Nėra aiškios informacijos apie duomenų turėtojų kompensavimą už nemokamą duomenų teikimą. |
| --- | --- |

—

Nėra aiškios informacijos apie duomenų turėtojų kompensavimą už nemokamą duomenų teikimą.

3.2.   Direktyvos pakeitimų ir papildymų derėjimas su direktyvos pakeitimų bendraisiais tikslais

3.2.1.   
  Tikslas. Didinti jau esamą teigiamą VSI direktyvos poveikį, stiprinti ES duomenų ekonomiką, didinti galimų naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus duomenų kiekį.

EESRK pozicija. Numatytais pakeitimais iš esmės padedama siekti bendrojo tikslo.

3.2.2.   
  Tikslas. Visoje ES užtikrinti panašias duomenų teikimo sąlygas ir kartu užtikrinti sąžiningą konkurenciją.

EESRK pozicija. Numatytais pakeitimais tiesiogiai ir vienareikšmiškai siekiama įgyvendinti šį tikslą, nes:

| — | patobulinamos mokesčių nustatymo nuostatos (direktyvos 6 straipsnis), |
| --- | --- |

—

patobulinamos mokesčių nustatymo nuostatos (direktyvos 6 straipsnis),

| — | griežčiau reguliuojamos galimybės sudaryti išskirtinius susitarimus (direktyvos 12 straipsnis), |
| --- | --- |

—

griežčiau reguliuojamos galimybės sudaryti išskirtinius susitarimus (direktyvos 12 straipsnis),

| — | nemokamas duomenų arba didelės vertės duomenų rinkinių teikimas tiksliai reglamentuojamas (direktyvos 13 straipsnis), |
| --- | --- |

—

nemokamas duomenų arba didelės vertės duomenų rinkinių teikimas tiksliai reglamentuojamas (direktyvos 13 straipsnis),

| — | kartu EESRK atkreipia dėmesį į pavojų, kad vienašaliai viešųjų įmonių, kurios tiesiogiai konkuruoja su privačiomis įmonėmis, įpareigojimai gali iškreipti rinką. |
| --- | --- |

—

kartu EESRK atkreipia dėmesį į pavojų, kad vienašaliai viešųjų įmonių, kurios tiesiogiai konkuruoja su privačiomis įmonėmis, įpareigojimai gali iškreipti rinką.

3.2.3.   
  Tikslas. Sumažinti galimos naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus informacijos turėtojams tenkančią administracinę naštą.

EESRK pozicija. Numatyti pakeitimai iš esmės yra sveikintini:

| — | dėl numatytų pakeitimų ilgainiui sumažės galimos naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus informacijos turėtojams tenkanti administracinė našta, ypač dėl naujų technologinių sprendimų taikymo (direktyvos 5 ir 13 straipsniai), |
| --- | --- |

—

dėl numatytų pakeitimų ilgainiui sumažės galimos naudoti pakartotinai viešojo sektoriaus informacijos turėtojams tenkanti administracinė našta, ypač dėl naujų technologinių sprendimų taikymo (direktyvos 5 ir 13 straipsniai),

| — | tačiau reikia tikėtis galimų užimtumo pokyčių viešajame sektoriuje, o tai pareikalaus su tuo susijusių socialinių problemų sprendimo. |
| --- | --- |

—

tačiau reikia tikėtis galimų užimtumo pokyčių viešajame sektoriuje, o tai pareikalaus su tuo susijusių socialinių problemų sprendimo.

3.2.4.   
  Tikslas. Sustiprinti mažąsias ir vidutines įmones duomenų rinkoje; šiuo tikslu būtina užtikrinti, kad joms nebūtų sudaroma kliūčių naudoti viešuosius duomenis komerciniais tikslais.

EESRK pozicija. Numatytais pakeitimais siekiama šio tikslo ir, juos įgyvendinus, pagerės su galimybe naudoti viešojo sektoriaus duomenis pakartotinai susijusi MVĮ padėtis (direktyvos 6, 12 ir 13 straipsniai); vis dėlto MVĮ našumui, inovacijoms ir plėtrai neturi trukdyti pernelyg dideli įpareigojimai perduoti viešojo sektoriaus bendradarbiavimo partnerių duomenis arba išimtinių teisių draudimas.

3.3.   Direktyvos pakeitimų ir papildymų derėjimas su svarbiausiomis galimomis tobulinti sritimis

3.3.1.   Tobulinimo sritis „Dinaminiai duomenys ir programų sąsajos“

Numatyti patobulinimai

| — | Valstybės narės skatinamos neprivalomai laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti API (direktyvos 5 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Valstybės narės skatinamos neprivalomai laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti API (direktyvos 5 straipsnis).

| — | Valstybės narės griežčiau įpareigojamos užtikrinti galimybę pakartotinai naudoti ribotą skaičių didelės vertės duomenų rinkinių (direktyvos 13 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Valstybės narės griežčiau įpareigojamos užtikrinti galimybę pakartotinai naudoti ribotą skaičių didelės vertės duomenų rinkinių (direktyvos 13 straipsnis).

EESRK pozicija

| — | Numatyti pakeitimai iš dalies yra tinkami šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.3 punktą). |
| --- | --- |

—

Numatyti pakeitimai iš dalies yra tinkami šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.3 punktą).

| — | Numatytais pakeitimais ilguoju laikotarpiu bus padedama spręsti su prieiga prie dinaminių duomenų susijusius klausimus ir skatinti pakartotinį dinaminių duomenų naudojimą bei naujų technologijų (API) taikymą automatiniam keitimuisi duomenimis. Įpareigojimas laiku suteikti prieigą prie duomenų turėtų būti privalomos teisinės galios neturintis įpareigojimas, kad būtų galima kompensuoti už sudėtingas vietos sąlygas ir atsižvelgti į vietos praktiką. |
| --- | --- |

—

Numatytais pakeitimais ilguoju laikotarpiu bus padedama spręsti su prieiga prie dinaminių duomenų susijusius klausimus ir skatinti pakartotinį dinaminių duomenų naudojimą bei naujų technologijų (API) taikymą automatiniam keitimuisi duomenimis. Įpareigojimas laiku suteikti prieigą prie duomenų turėtų būti privalomos teisinės galios neturintis įpareigojimas, kad būtų galima kompensuoti už sudėtingas vietos sąlygas ir atsižvelgti į vietos praktiką.

3.3.2.   Tobulinimo sritis „Mokesčių taikymas“

Numatyti patobulinimai

| — | Griežtesnės nuostatos dėl bendrosios taisyklės, pagal kurią viešojo sektoriaus institucijos negali taikyti didesnio mokesčio nei platinimo ribinės sąnaudos, išimčių taikymo (direktyvos 6 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Griežtesnės nuostatos dėl bendrosios taisyklės, pagal kurią viešojo sektoriaus institucijos negali taikyti didesnio mokesčio nei platinimo ribinės sąnaudos, išimčių taikymo (direktyvos 6 straipsnis).

| — | Sudaromas didelės vertės duomenų rinkinių, kurie turi būti nemokamai prieinami visose valstybėse narėse, sąrašas (direktyvos 13 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Sudaromas didelės vertės duomenų rinkinių, kurie turi būti nemokamai prieinami visose valstybėse narėse, sąrašas (direktyvos 13 straipsnis).

EESRK pozicija

| — | Numatyti pakeitimai yra tinkami šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.5 punktą), kartu EESRK pažymi, kad būtina viešosioms bendrovėms tinkamai atlyginti patirtas išlaidas, |
| --- | --- |

—

Numatyti pakeitimai yra tinkami šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.5 punktą), kartu EESRK pažymi, kad būtina viešosioms bendrovėms tinkamai atlyginti patirtas išlaidas,

| — | numatytais pakeitimais padedama spręsti pernelyg didelių mokesčių problemą ir skatinamas pakartotinis duomenų naudojimas, pirmiausia supaprastinant prieigą prie jų mažosioms ir vidutinėms įmonėms. |
| --- | --- |

—

numatytais pakeitimais padedama spręsti pernelyg didelių mokesčių problemą ir skatinamas pakartotinis duomenų naudojimas, pirmiausia supaprastinant prieigą prie jų mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

3.3.3.   Tobulinimo sritis „VSI direktyvos taikymo sritis“

Numatyti patobulinimai

| — | Direktyvos dalyko ir taikymo srities išplėtimas (direktyvos 1 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Direktyvos dalyko ir taikymo srities išplėtimas (direktyvos 1 straipsnis).

| — | Valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų, ir tuo pat metu užtikrinti jos įgyvendinimo lankstumą (direktyvos 10 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų, ir tuo pat metu užtikrinti jos įgyvendinimo lankstumą (direktyvos 10 straipsnis).

EESRK pozicija. Numatytų pakeitimų nepakanka šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.1 ir 3.1.3 punktus).

3.3.4.   Tobulinimo sritis „Viešojo sektoriaus duomenų blokavimas“

Numatyti patobulinimai. Griežtesni reikalavimai dėl išskirtinumo panaikinimo ir skaidrių viešųjų ir privačiųjų subjektų susitarimų dėl viešojo sektoriaus informacijos (direktyvos 11 ir 12 straipsniai).

EESRK pozicija

| — | Numatytų pakeitimų nepakanka šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.4 punktą). |
| --- | --- |

—

Numatytų pakeitimų nepakanka šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.4 punktą).

| — | Numatytais pakeitimais bus iš dalies sprendžiama viešojo sektoriaus duomenų blokavimo problema ir skatinamas pakartotinis duomenų naudojimas. Vis dėlto pernelyg griežtos priemonės duomenų blokavimui išvengti neturi tapti kliūtimi novatoriškiems projektams ir partnerystėms. |
| --- | --- |

—

Numatytais pakeitimais bus iš dalies sprendžiama viešojo sektoriaus duomenų blokavimo problema ir skatinamas pakartotinis duomenų naudojimas. Vis dėlto pernelyg griežtos priemonės duomenų blokavimui išvengti neturi tapti kliūtimi novatoriškiems projektams ir partnerystėms.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Numatytų pakeitimų poveikio vertinimas

| 4.1.1. | Numatytų pakeitimų poveikio vertinimas yra svarbus dokumentas. Juo grindžiamos išvados ir sprendimai dėl to, kokie turėtų būti direktyvos pakeitimai ir papildymai, kurie turės didelės įtakos ES valstybėms narėms.- Todėl būtina pasirinkti patikimą poveikio vertinimo metodą, kurį taikant būtų galima gauti objektyvius ir patikimus rezultatus. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Svarbiausi Reglamentavimo patikros valdybos nuomonėje (4) nustatyti trūkumai:






  — | Poveikio vertinime nevisapusiškai atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų požiūrį. Pirmiausia nepakankamai atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų išreikštą susirūpinimą dėl asmens duomenų saugos ir duomenų bazių apsaugos. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

Poveikio vertinime nevisapusiškai atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų požiūrį. Pirmiausia nepakankamai atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų išreikštą susirūpinimą dėl asmens duomenų saugos ir duomenų bazių apsaugos.

| — | Poveikio vertinime nepakankamai paaiškintas numatytų pakeitimų santykis su Duomenų bazių direktyva ir Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu. |
| --- | --- |

—

Poveikio vertinime nepakankamai paaiškintas numatytų pakeitimų santykis su Duomenų bazių direktyva ir Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu.

| — | Poveikio vertinime nepakankamai išsamiai aprašytos įmanomos pakeitimų alternatyvos, o šių alternatyvų spektras pernelyg siauras (arba pernelyg vienodas), kad būtų galima užtikrinti tikrai alternatyvių sprendimų pasirinkimą. |
| --- | --- |

—

Poveikio vertinime nepakankamai išsamiai aprašytos įmanomos pakeitimų alternatyvos, o šių alternatyvų spektras pernelyg siauras (arba pernelyg vienodas), kad būtų galima užtikrinti tikrai alternatyvių sprendimų pasirinkimą.

EESRK pozicija

| — | Būtina pašalinti Reglamentavimo patikros valdybos nustatytus trūkumus; |
| --- | --- |

—

Būtina pašalinti Reglamentavimo patikros valdybos nustatytus trūkumus;

| — | arba direktyvos pakeitimų atžvilgiu įgyvendinti atitinkamas taisomąsias priemones. |
| --- | --- |

—

arba direktyvos pakeitimų atžvilgiu įgyvendinti atitinkamas taisomąsias priemones.

| 4.1.3. | Poveikio vertinimo santraukoje išvardyti susijusių grupių interesai (5):






  — | Duomenų turėtojai (viešosios institucijos) viešojo sektoriaus informacijos naudojimo atžvilgiu linkusios palaikyti status quo išsaugojimą, taigi mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

Duomenų turėtojai (viešosios institucijos) viešojo sektoriaus informacijos naudojimo atžvilgiu linkusios palaikyti status quo išsaugojimą, taigi mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę.

| — | Pakartotinai duomenis naudojantys naudotojai (įskaitant MVĮ) pirmenybę teikia galimybei užtikrinti spartesnę ir veiksmingesnę pažangą plečiant pakartotinio duomenų naudojimo apimtį, taigi didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybei. |
| --- | --- |

—

Pakartotinai duomenis naudojantys naudotojai (įskaitant MVĮ) pirmenybę teikia galimybei užtikrinti spartesnę ir veiksmingesnę pažangą plečiant pakartotinio duomenų naudojimo apimtį, taigi didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybei.

EESRK pozicija

| — | Nors direktyva siekiama didinti pakartotinai naudojamų duomenų kiekį ir sustiprinti MVĮ padėtį duomenų rinkoje, negalima nepaisyti galimų rinkos iškraipymų, todėl Komisija vis dėlto nusprendė rinktis mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę ir todėl, taigi nevisapusiškai išnaudoja galimą probleminių sričių tobulinimo potencialą. |
| --- | --- |

—

Nors direktyva siekiama didinti pakartotinai naudojamų duomenų kiekį ir sustiprinti MVĮ padėtį duomenų rinkoje, negalima nepaisyti galimų rinkos iškraipymų, todėl Komisija vis dėlto nusprendė rinktis mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę ir todėl, taigi nevisapusiškai išnaudoja galimą probleminių sričių tobulinimo potencialą.

| — | Kad būtų galima veiksmingiau siekti numatytų dalinio direktyvos keitimo tikslų, turi būti įvertintas taikomų priemonių veiksmingumas. |
| --- | --- |

—

Kad būtų galima veiksmingiau siekti numatytų dalinio direktyvos keitimo tikslų, turi būti įvertintas taikomų priemonių veiksmingumas.

| 4.1.4. | Poveikio vertinime nustatytos ir įvertintos susijusių grupių pozicijos (6):






  — | suinteresuotųjų subjektų nuomonė yra labai svarbi sąlyga pasirenkant tinkamas problemų sprendimo priemones (mažo arba didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybės), |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

suinteresuotųjų subjektų nuomonė yra labai svarbi sąlyga pasirenkant tinkamas problemų sprendimo priemones (mažo arba didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybės),

| — | poveikio vertinime atsispindi įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūris į bendrą direktyvos vertinimą ir pageidautinus pakeitimus, |
| --- | --- |

—

poveikio vertinime atsispindi įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūris į bendrą direktyvos vertinimą ir pageidautinus pakeitimus,

EESRK pozicija

| — | poveikio vertinimas parodo, kad renkantis didelio arba mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę nepakankamai konkrečiai atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų grupių požiūrį, |
| --- | --- |

—

poveikio vertinimas parodo, kad renkantis didelio arba mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę nepakankamai konkrečiai atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų grupių požiūrį,

| — | suinteresuotųjų subjektų grupės nebuvo suskirstytos į mažesnius vienetus pagal skirtingus joms rūpimus klausimus ir galimybes, informacijos tipą, veiklos pobūdį (pavyzdžiui, duomenų turėtojai, kuriems nemokama už duomenų teikimą, duomenų turėtojai, kuriems už duomenų teikimą mokama, duomenų naudotojai – didelės įmonės, mažosios ir vidutinės įmonės, kitos viešojo sektoriaus institucijos), |
| --- | --- |

—

suinteresuotųjų subjektų grupės nebuvo suskirstytos į mažesnius vienetus pagal skirtingus joms rūpimus klausimus ir galimybes, informacijos tipą, veiklos pobūdį (pavyzdžiui, duomenų turėtojai, kuriems nemokama už duomenų teikimą, duomenų turėtojai, kuriems už duomenų teikimą mokama, duomenų naudotojai – didelės įmonės, mažosios ir vidutinės įmonės, kitos viešojo sektoriaus institucijos),

| — | nebuvo nustatytas kiekvienos suinteresuotųjų subjektų grupės požiūris į visas galimas atskiros problemos sprendimo galimybes, |
| --- | --- |

—

nebuvo nustatytas kiekvienos suinteresuotųjų subjektų grupės požiūris į visas galimas atskiros problemos sprendimo galimybes,

| — | neįvertinta kiekvienos suinteresuotųjų subjektų grupės svarba visuomenėje, taigi ir atstovaujamumas bei realus poveikio mastas. |
| --- | --- |

—

neįvertinta kiekvienos suinteresuotųjų subjektų grupės svarba visuomenėje, taigi ir atstovaujamumas bei realus poveikio mastas.

4.2.   Kiti su direktyva susiję aspektai, į kuriuos atsižvelgta nepakankamai

| 4.2.1. | EESRK nuomone, pasiūlyme dėl direktyvos ir poveikio vertinime nepakankamai atsižvelgta į svarbius kai kurioms suinteresuotųjų subjektų grupėms rūpimus klausimus. Jis mano, kad reikia nuodugniau išnagrinėti šiuos klausimus:






  — | vienodos su prieiga prie duomenų susijusios viešojo ir privačiojo sektorių teisės ir pareigos, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

vienodos su prieiga prie duomenų susijusios viešojo ir privačiojo sektorių teisės ir pareigos,

| — | kompensavimas viešajam sektoriui už nemokamos prieigos prie viešųjų duomenų užtikrinimą, |
| --- | --- |

—

kompensavimas viešajam sektoriui už nemokamos prieigos prie viešųjų duomenų užtikrinimą,

| — | ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga – su ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga susijusios direktyvos taikymo išimtys, |
| --- | --- |

—

ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga – su ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga susijusios direktyvos taikymo išimtys,

| — | dubliavimosi vengimas – direktyvos pritaikymas prie jau esamų konkrečioms sritims skirtų su keitimusi duomenimis ir jų naudojimu susijusių teisinių nuostatų, |
| --- | --- |

—

dubliavimosi vengimas – direktyvos pritaikymas prie jau esamų konkrečioms sritims skirtų su keitimusi duomenimis ir jų naudojimu susijusių teisinių nuostatų,

| — | neigiamas poveikis konkurencijai – pavojus valstybinėms įmonėms, kai jos turi nemokamai teikti informaciją su jomis konkuruojančioms privačiosioms įmonėms, |
| --- | --- |

—

neigiamas poveikis konkurencijai – pavojus valstybinėms įmonėms, kai jos turi nemokamai teikti informaciją su jomis konkuruojančioms privačiosioms įmonėms,

| — | galimas viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažėjimas dėl automatizavimo, būtinybė perkvalifikuoti darbuotojus ir spręsti socialines problemas. |
| --- | --- |

—

galimas viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažėjimas dėl automatizavimo, būtinybė perkvalifikuoti darbuotojus ir spręsti socialines problemas.

4.3.   Komisijos komunikatas „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“

| 4.3.1. | EESRK palankiai vertina ir remia Komisijos komunikate išreikštą požiūrį, kad prieiga prie viešųjų ir viešai finansuojamų duomenų ir pakartotinis jų naudojimas yra bendros Europos duomenų erdvės ramsčiai. Tai visiškai atitinka veiklą, susijusią su Direktyvos dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo peržiūra. Komunikate išdėstyti direktyvos peržiūros tikslai ir EESRK mano, kad įgyvendinant šiuos tikslus padaryta pažanga padidins pakartotiniam naudojimui turimų duomenų kiekį. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EESRK pritaria komunikate nustatytiems pagrindiniams dalijimosi duomenimis įmonių tarpusavio santykiuose ir verslo dalijimosi duomenimis su institucijomis principams ir mano, kad tai gali būti tinkamas būsimo suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo pagrindas. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EESRK remia Komisijos komunikate pateiktas priemones, kurios, jo nuomone, ES palengvins įmonių ir viešojo sektoriaus prieigą prie įvairių šaltinių, ūkio šakų ir specializuotų sričių duomenų ir pakartotinį šių duomenų naudojimą. |
| --- | --- |

4.3.3.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos bendros duomenų erdvės kūrimas“ (COM(2018) 232 final).

1

(2)  Poveikio vertinimas (SWD(2018) 127).

2

(3)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (nauja redakcija), COM(2018) 234 final.

3

(4)  Reglamentavimo patikros valdybos nuomonė, SEC(2018) 206.

4

(5)  Poveikio vertinimo santrauka (SWD(2018) 128).

5

(6)  Poveikio vertinimas (SWD(2018) 127).

6

---

PRIEDAS

Toliau nurodomi skyriaus nuomonės punktai, kurie buvo atmesti dėl asamblėjos priimtų pakeitimų, nors daugiau kaip 1/4 balsų buvo atiduota už tai, kad būtų paliktas pradinis skyriaus nuomonės tekstas:

Direktyvos 1 straipsnio „Dalykas ir taikymo sritis“ pakeitimai

| — | Išplečiama direktyvos taikymo sritis įtraukiant viešųjų paslaugų ir transporto paslaugų teikėjų taip pat mokslinių tyrimų duomenis. |
| --- | --- |

—

Išplečiama direktyvos taikymo sritis įtraukiant viešųjų paslaugų ir transporto paslaugų teikėjų taip pat mokslinių tyrimų duomenis.

| — | Aiškinamojoje direktyvos teksto dalyje (1) nurodyta, kad:






  — | transporto ir komunalinių paslaugų sektorių duomenų srityje įpareigojimai bus keli: „valstybinės įmonės galės taikyti už platinimo ribines sąnaudas didesnį mokestį ir nebus įpareigotos atiduoti pakartotinai naudoti duomenų, jei to nenorės“, |
| --- | --- | --- |

—

Aiškinamojoje direktyvos teksto dalyje (1) nurodyta, kad:

—

transporto ir komunalinių paslaugų sektorių duomenų srityje įpareigojimai bus keli: „valstybinės įmonės galės taikyti už platinimo ribines sąnaudas didesnį mokestį ir nebus įpareigotos atiduoti pakartotinai naudoti duomenų, jei to nenorės“,

| — | mokslinių tyrimų duomenų srityje „valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie [...] mokslinių tyrimų duomenų“, todėl ES lygmeniu iš esmės nenustatoma jokių įpareigojimų ir visa susijusi veikla kaip iki šiol paliekama valstybių narių nuožiūrai. |
| --- | --- |

—

mokslinių tyrimų duomenų srityje „valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie [...] mokslinių tyrimų duomenų“, todėl ES lygmeniu iš esmės nenustatoma jokių įpareigojimų ir visa susijusi veikla kaip iki šiol paliekama valstybių narių nuožiūrai.

EESRK pozicija

| — | EESRK iš dalies pritaria numatytiems pakeitimams, bet mano, kad VSI direktyvos taikymo srities problema sprendžiama nepakankamai, nes direktyvos taikymo sritis plečiama vien formaliai, nenustatant jokių realiai platesnių pareigų ir atsakomybės sričių. |
| --- | --- |

—

EESRK iš dalies pritaria numatytiems pakeitimams, bet mano, kad VSI direktyvos taikymo srities problema sprendžiama nepakankamai, nes direktyvos taikymo sritis plečiama vien formaliai, nenustatant jokių realiai platesnių pareigų ir atsakomybės sričių.

| — | Dėl numatytų pakeitimų didėja darbo krūvis ir finansinė našta. Trumpuoju laikotarpiu duomenų turėtojai turi investuoti, o ilguoju laikotarpiu duomenų turėtojai ir duomenis pakartotinai naudojantys subjektai gali tikėtis pelno. |
| --- | --- |

—

Dėl numatytų pakeitimų didėja darbo krūvis ir finansinė našta. Trumpuoju laikotarpiu duomenų turėtojai turi investuoti, o ilguoju laikotarpiu duomenų turėtojai ir duomenis pakartotinai naudojantys subjektai gali tikėtis pelno.

Balsavimo rezultatai

| Už | 80 |
| --- | --- |
| Prieš | 52 |
| Susilaikė | 16 |

Už

80

Prieš

52

Susilaikė

16

3.1.2.   Direktyvos II skyrius. Pakartotinio naudojimo prašymai

Direktyvos 4 straipsnio „Pakartotinio naudojimo prašymų tvarkymui taikytini reikalavimai“ pakeitimai

| — | Nustatyti išimtiniai atvejai, kuriais pakartotinio naudojimo prašymų tvarkymui taikytini reikalavimai netaikomi. |
| --- | --- |

—

Nustatyti išimtiniai atvejai, kuriais pakartotinio naudojimo prašymų tvarkymui taikytini reikalavimai netaikomi.

EESRK pozicija – EESRK pritaria numatytiems pakeitimams dėl išimčių, tačiau, jo nuomone, atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau informacija arba dokumentai turi būti pateikiami per trumpą laikotarpį, nustatyta ilgiausia 20 darbo dienų prašymų tvarkymo trukmė yra per ilga ir siekiant pagerinti darbą viešajame sektoriuje, šis laikotarpis turėtų būti sutrumpintas.

Balsavimo rezultatai

| Už | 83 |
| --- | --- |
| Prieš | 55 |
| Susilaikė | 7 |

Už

83

Prieš

55

Susilaikė

7

3.1.4.   Direktyvos IV skyrius. Nediskriminavimas ir sąžininga prekyba

Direktyvos 12 straipsnio „Išskirtinių susitarimų draudimas“ pakeitimai

| — | Nustatoma, kad teisiniai arba praktiniai susitarimai, kuriais nėra aiškiai suteikiama išimtinė teisė, bet kuriais gali būti apribojamas pakartotinis dokumentų naudojimas, privalo būti viešai paskelbiami likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams iki jų įsigaliojimo. |
| --- | --- |

—

Nustatoma, kad teisiniai arba praktiniai susitarimai, kuriais nėra aiškiai suteikiama išimtinė teisė, bet kuriais gali būti apribojamas pakartotinis dokumentų naudojimas, privalo būti viešai paskelbiami likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams iki jų įsigaliojimo.

| — | Pagal numatomą galimybę nustatomi tik skaidrumo reikalavimai (mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė), tačiau neuždraudžiama veikla, kuria blokuojami duomenys (didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė). |
| --- | --- |

—

Pagal numatomą galimybę nustatomi tik skaidrumo reikalavimai (mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė), tačiau neuždraudžiama veikla, kuria blokuojami duomenys (didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybė).

EESRK pozicija. EESRK iš dalies pritaria numatytiems pakeitimams ir mano, kad jie apskritai padės spręsti viešojo sektoriaus duomenų blokavimo problemą, tačiau pasiekto rezultato nepakaks iš esmės išspręsti problemą. Jo nuomone, dėl šios problemos būtų tikslingiau rinktis galimybę, uždraudžiančią veiklą, kuria blokuojami duomenys.

Balsavimo rezultatai

| Už | 80 |
| --- | --- |
| Prieš | 60 |
| Susilaikė | 12 |

Už

80

Prieš

60

Susilaikė

12

3.2.2.   
  Tikslas. Visoje ES užtikrinti panašias duomenų teikimo sąlygas ir kartu užtikrinti sąžiningą konkurenciją.

EESRK pozicija. Numatytais pakeitimais tiesiogiai ir vienareikšmiškai siekiama įgyvendinti šį tikslą, nes:

| — | patobulinamos mokesčių nustatymo nuostatos (direktyvos 6 straipsnis), |
| --- | --- |

—

patobulinamos mokesčių nustatymo nuostatos (direktyvos 6 straipsnis),

| — | griežčiau reguliuojamos galimybės sudaryti išskirtinius susitarimus (direktyvos 12 straipsnis), |
| --- | --- |

—

griežčiau reguliuojamos galimybės sudaryti išskirtinius susitarimus (direktyvos 12 straipsnis),

| — | nemokamas duomenų arba didelės vertės duomenų rinkinių teikimas tiksliai reglamentuojamas (direktyvos 13 straipsnis). |
| --- | --- |

—

nemokamas duomenų arba didelės vertės duomenų rinkinių teikimas tiksliai reglamentuojamas (direktyvos 13 straipsnis).

Balsavimo rezultatai

| Už | 80 |
| --- | --- |
| Prieš | 61 |
| Susilaikė | 9 |

Už

80

Prieš

61

Susilaikė

9

3.2.4.   
  Tikslas. Sustiprinti mažąsias ir vidutines įmones duomenų rinkoje; šiuo tikslu būtina užtikrinti, kad joms nebūtų sudaroma kliūčių naudoti viešuosius duomenis komerciniais tikslais.

EESRK pozicija. Numatytais pakeitimais siekiama šio tikslo ir, juos įgyvendinus, pagerės su galimybe naudoti viešojo sektoriaus duomenis pakartotinai susijusi MVĮ padėtis (direktyvos 6, 12 ir 13 straipsniai); vis dėlto didesnio veiksmingumo buvo galima pasiekti pasirinkus didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę.

Balsavimo rezultatai

| Už | 76 |
| --- | --- |
| Prieš | 53 |
| Susilaikė | 6 |

Už

76

Prieš

53

Susilaikė

6

3.3.1.   Tobulinimo sritis „Dinaminiai duomenys ir programų sąsajos“

Numatyti patobulinimai

| — | Valstybės narės skatinamos neprivalomai laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti API (direktyvos 5 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Valstybės narės skatinamos neprivalomai laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti API (direktyvos 5 straipsnis).

| — | Valstybės narės griežčiau įpareigojamos užtikrinti galimybę pakartotinai naudoti ribotą skaičių didelės vertės duomenų rinkinių (direktyvos 13 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Valstybės narės griežčiau įpareigojamos užtikrinti galimybę pakartotinai naudoti ribotą skaičių didelės vertės duomenų rinkinių (direktyvos 13 straipsnis).

EESRK pozicija

| — | Numatyti pakeitimai iš dalies yra tinkami šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.3 punktą). |
| --- | --- |

—

Numatyti pakeitimai iš dalies yra tinkami šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.3 punktą).

| — | Numatytais pakeitimais ilguoju laikotarpiu bus padedama spręsti su prieiga prie dinaminių duomenų susijusius klausimus ir skatinti pakartotinį dinaminių duomenų naudojimą bei naujų technologijų (API) taikymą automatiniam keitimuisi duomenimis. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad valstybėms narėms taikomas privalomos teisinės galios neturintis įpareigojimas „laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti API“, pakeitimų rezultatai yra nekontroliuojami ir neprognozuojami. Patobulinimų gali nepakakti visų pirma trumpuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

—

Numatytais pakeitimais ilguoju laikotarpiu bus padedama spręsti su prieiga prie dinaminių duomenų susijusius klausimus ir skatinti pakartotinį dinaminių duomenų naudojimą bei naujų technologijų (API) taikymą automatiniam keitimuisi duomenimis. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad valstybėms narėms taikomas privalomos teisinės galios neturintis įpareigojimas „laiku suteikti prieigą prie dinaminių duomenų ir įdiegti API“, pakeitimų rezultatai yra nekontroliuojami ir neprognozuojami. Patobulinimų gali nepakakti visų pirma trumpuoju laikotarpiu.

Balsavimo rezultatai

| Už | 77 |
| --- | --- |
| Prieš | 58 |
| Susilaikė | 10 |

Už

77

Prieš

58

Susilaikė

10

3.3.3.   Tobulinimo sritis „VSI direktyvos taikymo sritis“

Numatyti patobulinimai

| — | Direktyvos dalyko ir taikymo srities išplėtimas (direktyvos 1 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Direktyvos dalyko ir taikymo srities išplėtimas (direktyvos 1 straipsnis).

| — | Valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų, ir tuo pat metu užtikrinti jos įgyvendinimo lankstumą (direktyvos 10 straipsnis). |
| --- | --- |

—

Valstybės narės privalės parengti politiką, kuri atvers prieigą prie viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų duomenų, ir tuo pat metu užtikrinti jos įgyvendinimo lankstumą (direktyvos 10 straipsnis).

EESRK pozicija

| — | Numatytų pakeitimų nepakanka šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.1 ir 3.1.3 punktus). |
| --- | --- |

—

Numatytų pakeitimų nepakanka šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.1 ir 3.1.3 punktus).

| — | Pasirinkta mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybe direktyvos taikymo sritis išplečiama vien formaliai, neįtraukiant realių papildomų įpareigojimų. Todėl konkreti problema neišsprendžiama. |
| --- | --- |

—

Pasirinkta mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybe direktyvos taikymo sritis išplečiama vien formaliai, neįtraukiant realių papildomų įpareigojimų. Todėl konkreti problema neišsprendžiama.

Balsavimo rezultatai

| Už | 78 |
| --- | --- |
| Prieš | 61 |
| Susilaikė | 10 |

Už

78

Prieš

61

Susilaikė

10

3.3.4.   Tobulinimo sritis „Viešojo sektoriaus duomenų blokavimas“

Numatyti patobulinimai – Griežtesni reikalavimai dėl išskirtinumo panaikinimo ir skaidrių viešųjų ir privačiųjų subjektų susitarimų dėl viešojo sektoriaus informacijos (direktyvos 11 ir 12 straipsniai).

EESRK pozicija

| — | Numatytų pakeitimų nepakanka šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.4 punktą). |
| --- | --- |

—

Numatytų pakeitimų nepakanka šiai probleminei sričiai patobulinti (žr. 3.1.4 punktą).

| — | Numatytais pakeitimais bus iš dalies sprendžiama viešojo sektoriaus duomenų blokavimo problema ir skatinamas pakartotinis duomenų naudojimas. Vis dėlto numatytos mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybės nepakaks duomenų blokavimo problemai veiksmingai išspręsti. EESRK nuomone, dėl šios problemos būtų tikslingiau rinktis didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę. |
| --- | --- |

—

Numatytais pakeitimais bus iš dalies sprendžiama viešojo sektoriaus duomenų blokavimo problema ir skatinamas pakartotinis duomenų naudojimas. Vis dėlto numatytos mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybės nepakaks duomenų blokavimo problemai veiksmingai išspręsti. EESRK nuomone, dėl šios problemos būtų tikslingiau rinktis didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę.

Balsavimo rezultatai

| Už | 82 |
| --- | --- |
| Prieš | 57 |
| Susilaikė | 8 |

Už

82

Prieš

57

Susilaikė

8

| 4.1.3. | Poveikio vertinimo santraukoje išvardyti susijusių grupių interesai (2):






  — | Duomenų turėtojai (viešosios institucijos) viešojo sektoriaus informacijos naudojimo atžvilgiu linkusios palaikyti status quo išsaugojimą, taigi mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

Duomenų turėtojai (viešosios institucijos) viešojo sektoriaus informacijos naudojimo atžvilgiu linkusios palaikyti status quo išsaugojimą, taigi mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę.

| — | Pakartotinai duomenis naudojantys naudotojai (įskaitant MVĮ) pirmenybę teikia galimybei užtikrinti spartesnę ir veiksmingesnę pažangą plečiant pakartotinio duomenų naudojimo apimtį, taigi didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybei. |
| --- | --- |

—

Pakartotinai duomenis naudojantys naudotojai (įskaitant MVĮ) pirmenybę teikia galimybei užtikrinti spartesnę ir veiksmingesnę pažangą plečiant pakartotinio duomenų naudojimo apimtį, taigi didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybei.

EESRK pozicija

| — | Nors direktyva siekiama didinti pakartotinai naudojamų duomenų kiekį ir sustiprinti MVĮ padėtį duomenų rinkoje, Komisija nusprendė rinktis mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę ir todėl nevisapusiškai išnaudoja galimą probleminių sričių tobulinimo potencialą. |
| --- | --- |

—

Nors direktyva siekiama didinti pakartotinai naudojamų duomenų kiekį ir sustiprinti MVĮ padėtį duomenų rinkoje, Komisija nusprendė rinktis mažo intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę ir todėl nevisapusiškai išnaudoja galimą probleminių sričių tobulinimo potencialą.

| — | Kad būtų galima veiksmingiau siekti numatytų dalinio direktyvos keitimo tikslų, reikia imtis aktyvesnių ir tikslingesnių veiksmų ir sprendžiant pavienes konkrečias problemas rinktis didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę. Kartu galbūt būtų galima keisti poveikio vertinime išvardytas galimybes. |
| --- | --- |

—

Kad būtų galima veiksmingiau siekti numatytų dalinio direktyvos keitimo tikslų, reikia imtis aktyvesnių ir tikslingesnių veiksmų ir sprendžiant pavienes konkrečias problemas rinktis didelio intensyvumo intervencinių reguliavimo priemonių galimybę. Kartu galbūt būtų galima keisti poveikio vertinime išvardytas galimybes.

Balsavimo rezultatai

| Už | 87 |
| --- | --- |
| Prieš | 58 |
| Susilaikė | 6 |

Už

87

Prieš

58

Susilaikė

6

---

(1)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (nauja redakcija), COM(2018) 234 final.

(2)  Poveikio vertinimo santrauka (SWD(2018) 128).

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/254 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/254

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europa kelyje. Tvarus judumas Europoje: saugus, susietas ir netaršus“

(COM(2018) 293 final)

(2019/C 62/39)

| Pranešėja | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Pranešėja

Giulia BARBUCCI

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 18/06/2018 |
| --- | --- |
| | |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 201/3/7 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 18/06/2018

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

201/3/7

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) teigiamai vertina trečiąjį judumo dokumentų rinkinį ir mano, kad tai yra dar vienas žingsnis siekiant Europoje saugesnio, prieinamesnio ir tvaresnio judumo. Vis dėlto Komitetas pažymi, kad Komisijos pasiūlymas beveik išimtinai skirtas kelių transportui. Tikrai tvaraus ir saugaus judumo plėtrai būtina parengti platesnio užmojo projektą, kuris apimtų visas esamos transporto formas, ir ypač daug dėmesio skirti įvairiarūšiam krovininiam ir keleiviniam transportui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlymai, kuriais siekiama saugaus, susieto ir netaršaus judumo, pareikalaus didžiulių ekonominių pastangų, visų pirma valstybių narių, pritaikyti materialiąją ir skaitmeninę infrastruktūrą (5G). Taigi svarbu remti šias iniciatyvas ilgą laiką skiriant pakankamas lėšas ir nustatant realistinius bei pasiekiamus tikslus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK palankiai vertina Strateginį kelių eismo saugumo didinimo veiksmų planą ir pritaria siekiui, kad iki 2050 m. žūčių keliuose skaičius kuo labiau priartėtų prie nulio („Vision Zero“). Šį tikslą neginčijimai padės įgyvendinti pasauliniu mastu rekomenduojamas Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) saugios sistemos principas, kuris leis sumažinti eismo įvykių skaičių ir žalą keleiviams bei pėstiesiems. Be to, svarbiausia suderinti nacionalines kelių eismo taisykles ir atitinkamas sankcijas bei, tuo pačiu metu, autotransporto priemonių saugos įtaisus padaryti privalomais visose viešosiose ir privačiosiose keleivinėse ir krovininėse kelių transporto priemonėse. Galiausiai rekomenduojama, kad saugios naujosios transporto priemonės būtų prieinamos vartotojams ir įmonėms. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Skaitmeninimas, susiejimas ir automatizavimas yra pagrindinės priemonės, kuriomis pasinaudojant plėtojamas saugios sistemos principas ir artėjama prie nulinio žūčių keliuose skaičiaus. EESRK remia planą sukurti automatizuotą, susietą ir saugų kelių tinklą. Komitetas rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į skirtingą kelių ir greitkelių infrastruktūros būklę skirtingose valstybėse narėse ir, visų pirma, į projektą įtraukti miestų centrus, kuriuose įvyksta didžioji dalis sunkių, bet ne mirtinų eismo įvykių. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisijos pasiūlyme pabrėžiama autonominių transporto priemonių kūrimo ir jų vaidmens didinant saugumą svarba. Tačiau nėra nustatytos išsamios automatizuoto judumo sukūrimo strategijos, o tai, siekiant pažangos šioje srityje, greičiausiai yra palanku, tačiau valstybės narės, pritaikydamos savo transporto politiką prie naujų technologijų ir jų naudojimo, gali susidurti su problemomis. Be to, EESRK pabrėžia, kad kyla problemų dėl technologinių galimybių užtikrinti maksimalų saugumą mišraus eismo (žmogaus vairuojamų transporto priemonių, vairuotojui padedančių transporto priemonių ir automatizuotų transporto priemonių) aplinkoje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Visiškas transporto priemonių automatizavimas kelia gausybę etinių, ekonominių, užimtumo, socialinio priimtinumo ir teisinės atsakomybės klausimų. EESRK primena, kad egzistuoja principas, pagal kurį etiškus sprendimus gali priimti tiktai žmogus, o mašinos, kad ir kokios tobulos būtų, turi padėti žmogui, o ne jį pakeisti. Svarbu, kad organizuota pilietinė visuomenė būtų visapusiškai įtraukta į proceso valdymą ir kad būtų pradėti socialinio dialogo bei kolektyvinių sutarčių sudarymo procesai, siekiant išvengti potencialaus neigiamo poveikio užimtumui ir darbuotojams. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK remia pasiūlymą užtikrinti aukštesnį transporto tvarumo lygį ir strateginį su baterijomis susijusių veiksmų planą, skirtą sumažinti energetinį atotrūkį ES ir sukurti baterijų vertės grandinę. Tačiau Komitetas pabrėžia, kad iki galo įgyvendinti šio plano negalima dėl daugelio įvairių veiksnių: žaliavų tiekimo priklausomybės nuo trečiųjų šalių; alternatyvių degalų trūkumo; vėlavimo išeikvotų baterijų valdymo, perdirbimo ir šalinimo srityje; kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tokiomis sąlygomis būtinos didžiulės investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant nustatyti naujus alternatyvius degalus, kurių ištekliai būtų visiškai atsinaujinantys ir nedarytų poveikio aplinkai. Norint turėti kvalifikuotą darbo jėgą, taip pat svarbu investuoti į švietimą ir profesinį mokymą, įtraukiant universitetus ir mokslinių tyrimų centrus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Perėjimas prie elektra varomų automobilių pareikalaus atnaujinti didžiąją dalį ES automobilių parko per šiek tiek daugiau nei dešimtmetį. Ekologiškesnės ir saugesnės transporto priemonės turėtų būti prieinamos visiems piliečiams ir įmonėms ir valstybės narės turėtų palengvinti perėjimą atitinkamomis mokesčių paskatomis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Atnaujinant automobilių parką taip pat iškils esamų transporto priemonių perdirbimo ir šalinimo problema. Ši tema turėtų būti pagrindinė Komisijos žiedinės ekonomikos strategijose. Organizuota pilietinė visuomenė turėtų dalyvauti visuose pereinamojo proceso etapuose ir informuoti piliečius ir didinti jų sąmoningumą siekiant tvaraus mobilumo tikslų. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Įžanga

| 2.1. | Transporto sektorius ilgą laiką kito ir transformavosi, o vėliau tapo vienu svarbiausių plėtros veiksnių. Inovacijos, technologijos, skaitmeninimas ir susietumas – tai dar viena transporto revoliucija, sutelkta į didesnį saugumą, prieinamumą, tvarumą, konkurencingumą ir užimtumą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europos Sąjunga, tęsdama mažataršio judumo strategiją (1), sukūrė sektoriaus ad hoc darbotvarkę, suskirstytą į tris judumo dokumentų rinkinius (2), paskelbtus atitinkamai 2017 m. gegužės mėn., 2017 m. lapkričio mėn. ir 2018 m. gegužės mėn. Šioje nuomonėje apžvelgiama pastaroji teisėkūros iniciatyva, pavadinta „Europa kelyje“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisijos komunikate ir šį paketą sudarančiuose pasiūlymuose dėmesys iš esmės skiriamas kelių transporto sektoriui, visų pirma – automobilių transportui, neatsižvelgiant į visas kitas transporto rūšis. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Svarbiausios pasiūlymo nuostatos

| 3.1. | Komisijos komunikatas COM (2018) 293 final „Europa kelyje. Tvarus judumas Europoje: saugus, susietas ir netaršus“ yra svarbiausias trečiojo judumo dokumentų rinkinio dokumentas, nes jame nustatyta judumo principų sistema. Jį sudaro trys skyriai: saugumas; susiejimas ir automatizavimas; tvarumas. Be to, abiejuose komunikato prieduose pateikiamos labai svarbios iniciatyvos: Strateginis kelių eismo saugumo didinimo veiksmų planas ir Strateginis su baterijomis susijusių veiksmų planas. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Saugus judumas

| 3.2.1. | Nepaisant pastaraisiais metais pasiektos pažangos, didelių ar gyvybes nusinešančių eismo įvykių skaičius vis dar per didelis. 2017 m. dėl eismo įvykių įregistruota 25 300 žūčių ir 135 000 sunkių sužalojimų, dėl kurių patirtos labai didelės ekonominės ir socialinės išlaidos. Kadangi 90 % eismo įvykių įvyksta dėl žmogaus klaidos, Komisija mano, kad automatizavimas, susiejimas ir nauji projektavimo standartai galėtų padėti gerokai sumažinti šių dramatiškų reiškinių mastą (3) ir priartėti prie tikslo, kad iki 2050 m. žūčių ir sunkių eismo įvykių keliuose skaičius kuo labiau priartėtų prie nulio („Vision Zero“). Šioje strategijoje nustatytas tikslas iki 2030 m. žūčių ir sunkių sužalojimų skaičių sumažinti 50 % |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Siekdama padėti įgyvendinti šį tikslą, ES ketina įdiegti naujas technologines ir reglamentavimo priemones laikantis Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomenduojamo saugios sistemos principo. Šis principas grindžiamas požiūriu, kad, nors visiškai išvengti eismo įvykių negalima, vis dėlto galima imtis veiksmų žūčių ir sunkių sužalojimų skaičiui sumažinti. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Europos Sąjunga ketina kompleksiškai šalinti eismo įvykių priežastis, užtikrinant kelių lygmenų apsaugą, kad, nesuveikus vienam elementui, tai atsvertų kitas elementas. Tokiam procesui užtikrinti būtina diegti transporto priemonių ir kelių infrastruktūros technologinė įrangą bei didinti keitimosi informacija tarp jų mastą. Kiekvienai priemonei skirta ad hoc teisėkūros iniciatyva:






  a) | Strateginis kelių eismo saugumo didinimo veiksmų planas (4). Veiksmų plane nustatytas tikslas užtikrinti, kad ES keliuose nebežūtų žmonės, ES valdymo gerinimo kriterijai, didesnis kelių tinklo inovacijų finansavimas (200 mln. EUR) pasinaudojant Europos infrastruktūros tinklų priemone, saugios sistemos principo taikymas, nauji reikalavimai didinti transporto priemonių saugumą, automatizavimas ir transporto priemonių tarpusavio bei transporto priemonių ir kelių infrastruktūros susiejimo tikslai ir pasiūlymas eksportuoti ES saugumo standartus į trečiąsias šalis (visų pirma Vakarų Balkanuose). |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

a)

Strateginis kelių eismo saugumo didinimo veiksmų planas (4). Veiksmų plane nustatytas tikslas užtikrinti, kad ES keliuose nebežūtų žmonės, ES valdymo gerinimo kriterijai, didesnis kelių tinklo inovacijų finansavimas (200 mln. EUR) pasinaudojant Europos infrastruktūros tinklų priemone, saugios sistemos principo taikymas, nauji reikalavimai didinti transporto priemonių saugumą, automatizavimas ir transporto priemonių tarpusavio bei transporto priemonių ir kelių infrastruktūros susiejimo tikslai ir pasiūlymas eksportuoti ES saugumo standartus į trečiąsias šalis (visų pirma Vakarų Balkanuose).

| b) | Reglamentas dėl transporto priemonėse esančių asmenų bei pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugos (5). Be kita ko, numatoma diegti pažangius avarinio stabdymo ir įspėjimo apie nukrypimą nuo eismo juostos sistemas, kitaip projektuoti sunkiasvorių transporto priemonių kabinas, kad vairuotojai geriau matytų dviratininkus ar pėsčiuosius, ir įrengti dviratininkų ar pėsčiųjų aptikimo jutiklius. |
| --- | --- |

b)

Reglamentas dėl transporto priemonėse esančių asmenų bei pažeidžiamų eismo dalyvių apsaugos (5). Be kita ko, numatoma diegti pažangius avarinio stabdymo ir įspėjimo apie nukrypimą nuo eismo juostos sistemas, kitaip projektuoti sunkiasvorių transporto priemonių kabinas, kad vairuotojai geriau matytų dviratininkus ar pėsčiuosius, ir įrengti dviratininkų ar pėsčiųjų aptikimo jutiklius.

| c) | Kelių infrastruktūros saugumo valdymo direktyva (6). Keliamas tikslas sudaryti viso europinio tinklo rizikos žemėlapį, neapsiribojant atskirais TEN-T tinklo greitkeliais, o į jį įtraukiant ir visus kitus greitkelius bei pagrindinius kelius. Miestų gatvėms šis teisės aktas netaikomas. Direktyvoje taip pat nustatyti aukštesni kelių infrastruktūros kokybės standartai (aiškus kelių ženklinimas ir naujų technologijų, kaip antai įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos sistemos diegimas). |
| --- | --- |

c)

Kelių infrastruktūros saugumo valdymo direktyva (6). Keliamas tikslas sudaryti viso europinio tinklo rizikos žemėlapį, neapsiribojant atskirais TEN-T tinklo greitkeliais, o į jį įtraukiant ir visus kitus greitkelius bei pagrindinius kelius. Miestų gatvėms šis teisės aktas netaikomas. Direktyvoje taip pat nustatyti aukštesni kelių infrastruktūros kokybės standartai (aiškus kelių ženklinimas ir naujų technologijų, kaip antai įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos sistemos diegimas).

3.3.   Susietasis ir automatizuotas judumas

| 3.3.1. | Komisijos susietojo ir automatizuoto judumo strategija (7) grindžiama ES lygmeniu jau įgyvendintais veiksmais, visų pirma komunikatu „Dirbtinis intelektas Europai“ (8) bei Amsterdamo deklaracija, kurioje valstybės narės paragino Komisiją parengti ES susietojo ir automatizuoto judumo strategiją, pritaikyti teisės aktų sistemą, paremti mokslinių tyrimų ir inovacijų procesus bei plačiau diegti sąveikiąsias intelektines transporto sistemas. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komisija į vieną dokumentą įtraukė ilgalaikius tikslus (mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, eismo intensyvumą ir eismo įvykių skaičių): teikti automobilių pramonei konkrečią paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms; prieš pateikiant į rinką visiškai automatizuotus lengvuosius automobilius išnagrinėti etinius ir socialinius, pavyzdžiui, naujo žmogaus ir mašinos santykio, kibernetinio saugumo ir minėtų technologijų poveikio užimtumui klausimus. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Vienas iš pagrindinių automatizavimo pranašumų yra judumo prieinamumas visiems asmenims (pirmiausia neįgaliesiems ir senyvo amžiaus), kuriems šiuo metu jis yra neprieinamas. Siekiant maksimaliai padidinti automatizavimo teikiamas galimybes, svarbiausia, kad vyktų nuolatinis informacijos perdavimas tarp transporto priemonių ir kelių infrastruktūros, kadangi per kelerius ateinančius metus gali susidaryti „mišri sistema“, kurioje sąveikautų skirtingų technologijų transporto priemonės (vairuojamos žmogaus, su pagalbinėmis vairavimo sistemomis ir automatizuotos). Šiai sistemai užbaigti ir įvairiarūšio vežimo plėtros tikslams įgyvendinti, nustatomi ad hoc reikalavimai dėl Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinkos (9) ir elektroninės krovinių vežimo informacijos (10). |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Netaršus judumas

| 3.4.1. | Vienas svarbiausių trečiojo judumo dokumentų rinkinio aspektų yra transporto sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir perėjimas prie švarios energijos. Ši iniciatyva patenka į platesnę Žiedinės ekonomikos veiksmų plano sritį. Siekdama užtikrinti aukštesnį tvarumo ir konkurencingumo lygį, ES paskelbė šias iniciatyvas:






  a) | Strateginis su baterijomis susijusių veiksmų planas (11), parengtas atsižvelgiant į poreikį padidinti Europos energetinę nepriklausomybę ir kurti „ES baterijų aljansą“, į kurį būtų įtraukti pramonės suinteresuotieji subjektai, valstybės narės ir EIB. Plano tikslas užtikrinti tvarių baterijų gamybą visose vertės grandinėje: žaliavų (pirminių ir antrinių) gavybos, projektavimo, baterijų elementų ir baterijų paketų gamybos, panaudojimo, pakartotinio naudojimo, perdirbimo ir šalinimo grandyse; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

a)

Strateginis su baterijomis susijusių veiksmų planas (11), parengtas atsižvelgiant į poreikį padidinti Europos energetinę nepriklausomybę ir kurti „ES baterijų aljansą“, į kurį būtų įtraukti pramonės suinteresuotieji subjektai, valstybės narės ir EIB. Plano tikslas užtikrinti tvarių baterijų gamybą visose vertės grandinėje: žaliavų (pirminių ir antrinių) gavybos, projektavimo, baterijų elementų ir baterijų paketų gamybos, panaudojimo, pakartotinio naudojimo, perdirbimo ir šalinimo grandyse;

| b) | Reglamentas, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių
  išmetamo CO
  2
  kiekio standartai (12), kuriame apibrėžti sunkvežimių ir autobusų išmetamo CO2 kiekio parametrai ir susiejami ir papildomi galiojantys teisės aktai. Iniciatyvoje taip pat numatytos kitos priemonės paskatinti įmones įsigyti efektyviau energiją naudojančias ir mažiau taršias transporto priemones. Ši priemonė susijusi su pasiūlymu kuo greičiau pradėti taikyti naujus sunkiųjų transporto priemonių aerodinaminių ypatybių projektavimo ir svorio standartus siekiant sumažinti išmetamą CO2 kiekį (13); |
| --- | --- |

b)

Reglamentas, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių
  išmetamo CO
  2
  kiekio standartai (12), kuriame apibrėžti sunkvežimių ir autobusų išmetamo CO2 kiekio parametrai ir susiejami ir papildomi galiojantys teisės aktai. Iniciatyvoje taip pat numatytos kitos priemonės paskatinti įmones įsigyti efektyviau energiją naudojančias ir mažiau taršias transporto priemones. Ši priemonė susijusi su pasiūlymu kuo greičiau pradėti taikyti naujus sunkiųjų transporto priemonių aerodinaminių ypatybių projektavimo ir svorio standartus siekiant sumažinti išmetamą CO2 kiekį (13);

| c) | Reglamentas dėl įvairių degalų palyginimo taikant bendrą matavimo vienetą, kurio tikslas paskatinti naujų, mažą poveikį aplinkai turinčių transporto priemonių įsigijimą (14); |
| --- | --- |

c)

Reglamentas dėl įvairių degalų palyginimo taikant bendrą matavimo vienetą, kurio tikslas paskatinti naujų, mažą poveikį aplinkai turinčių transporto priemonių įsigijimą (14);

| d) | Reglamentas dėl padangų ženklinimo (15), kuriuo siekiama nustatyti padangų saugumo, energijos vartojimo efektyvumo ir triukšmingumo standartus; |
| --- | --- |

d)

Reglamentas dėl padangų ženklinimo (15), kuriuo siekiama nustatyti padangų saugumo, energijos vartojimo efektyvumo ir triukšmingumo standartus;

| e) | Energetikos produktų apmokestinimo sistemos peržiūra ir elektromobilumo skatinimas; |
| --- | --- |

e)

Energetikos produktų apmokestinimo sistemos peržiūra ir elektromobilumo skatinimas;

| f) | Reglamentas dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) įgyvendinimui paspartinti (16), kuriuo siekiama paspartinti leidimų vykdyti projektus suteikimo procedūras. |
| --- | --- |

f)

Reglamentas dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) įgyvendinimui paspartinti (16), kuriuo siekiama paspartinti leidimų vykdyti projektus suteikimo procedūras.

| 3.5. | Visoms iniciatyvoms skiriama bendra 450 mln. EUR investicija pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę: finansuojami projektai, kuriais didinamas kelių eismo saugumas, skaitmeninimas ir įvairiarūšis vežimas. Pagal tą pačią programą kibernetiniam saugumui ir sąveikiajam, susietajam bei automatizuotam judumui skiriami papildomi 4 mln. EUR. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina trečiąjį judumo dokumentų rinkinį ir mano, kad tai yra dar vienas žingsnis siekiant Europoje saugesnio, prieinamesnio ir tvaresnio judumo. Vis dėlto Komitetas pažymi, kad Komisijos pasiūlymas beveik išimtinai skirtas kelių transporto sektoriui. Tvaraus ir saugaus judumo vystymui užtikrinti būtina dėmesį skirti visoms galimoms transporto formoms, planuoti vis glaudesnį, veiksmingesnį ir efektyvesnį viešojo ir privačiojo transporto susiejimą, trumpinti kelionės laiką ir mažinti eismo srautus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Dokumentų rinkinį sudaro tarpusavyje susijusios teisėkūros iniciatyvos, kurias, EESRK nuomone, vertėtų konkrečiai aptarti atskirose nuomonėse. Todėl šioje nuomonėje dėmesys sutelkiamas į nurodyto komunikato analizę ir ji turi būti skaitoma ir suprantama, kaip dokumentas, pratęsiantis ankstesnes EESRK nuomones dėl pirmojo ir antrojo judumo dokumentų rinkinių, bei susietas su nuomonėmis, kurias Komitetas rengė norėdamas išanalizuoti konkrečius aptariamos iniciatyvos aspektus (17). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK laikosi nuomonės, kad Komisijos komunikatas ir susiję pasiūlymai atitinka ankstesnes Komiteto nuomones šioje srityje ir galėtų padėti užtikrinti aukštesnius saugumo standartus bei viso Europos automobilių sektoriaus konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pabrėžia, kad Komisijos pasiūlymas nėra pagrįstas tinkamu jame aprašytų priemonių įvertinimu. Kalbant konkrečiai, yra neaiškus eismo srautų poveikis transporto priemonių nuosavybei ir naudojimui ir tolesnei eismo srautų raidai. Turint omenyje transporto skatinimą, šie srautai gali ne sumažėti, o padidėti, todėl tokiu atveju pailgėtų piliečių kelionių laikas ir išaugtų eismo įvykių tikimybė. Svarbiausia, kad Komisija turėtų visuotinę ir plataus užmojo transporto viziją, pagal kurią įvairiarūšis vežimas derinant viešąjį ir privatųjį transportą būtų laikomas efektyvumo, gyvenimo kokybės ir saugumo veiksniu. EESRK pabrėžia, kad svarbu parengti tinkamus poveikio vertinimus dėl visų pasiūlymų, kuriuose pateikiamos konkrečios priemonės. Rengiantis naujoms transporto priemonėms negalima sulėtinti plataus pažangiųjų techninių sprendimų (pavyzdžiui, apšvietimo) diegimo; jie didina transporto (ypač viešojo) veiksmingumą ir sumažina eismo įvykių tikimybę. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitetas remia visiškai saugaus eismo („Vision Zero“) tikslą, kurio numatoma siekti taikant saugios sistemos principą. Todėl, siekiant geresnio valdymo, prireiks įtraukti visus sektorius ir visus eismo dalyvius. Svarbu, kad nustatyti tikslų įgyvendinimo rodikliai būtų aiškūs, realistiniai ir juos būtų galima stebėti. Visų pirma EESRK prašo į visus strategijos rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapus aktyviai įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK palankiai vertina sprendimą 450 mln. EUR (2018–2020 m.) skirti skaitmeninimui ir kelių eismo saugumui, pasitelkiant Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Vis dėlto Komitetas primena, kad labai svarbu būsimoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) gerokai padidinti lėšas, siekiant užtikrinti tęstinumą ilguoju laikotarpiu ir įgyvendinti ES nusistatytus plataus užmojo tikslus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitetas mano, kad labai svarbu sudaryti viso europinio TEN-T tinklo rizikos žemėlapį, į kurį būtų įtraukti visi greitkeliai ir pagrindiniai keliai, kad būtų galima numatyti su Europos kelių infrastruktūra susijusius veiksmus ir jų mastą. Svarbu, kad fizinės ir skaitmeninės infrastruktūros plėtra vyktų lygiagrečiai. Taip pat svarbu kuo greičiau užtikrinti 5G ryšį visuose ES greitkelių ir pagrindinių kelių tinkluose, kad būtų galima iš tikrųjų susieti kelius su transporto priemonėmis ir transporto priemones tarpusavyje. Vis dėlto EESRK pažymi, kad kelių ir greitkelių tinklai skirtingose ES šalyse eksploatuojami labai skirtingomis sąlygomis. Todėl svarbu padėti atskiroms valstybėms narėms vykdyti šį svarbų modernizavimo procesą, skiriant tinkamą finansavimą ir nustatant realius bei pasiekiamus tikslus. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK palankiai vertina Komisijos sprendimą padaryti privalomomis tam tikras transporto priemonių saugumo priemones, tiek susijusias su technologija (pvz., išmanioji greičio palaikymo sistema, autonominė avarinio stabdymo sistema ir t. t.), tiek su projektavimu (pvz., geresnis tiesioginis matomumas autobusuose). Vis dėlto Komitetas tikisi, kad reikalavimai dėl visų naujų saugumo priemonių bus vienodai taikomi visoms kelių transporto rūšims, kad reglamentavimo sistema taptų visapusė, aiški ir vienalytė. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pasiūlymas dėl naujos padangų ženklinimo sistemos, atitinkančios saugumo (bei aplinkos ir triukšmo) standartų specifikaciją, galėtų tapti pagrindiniu eismo įvykių skaičiaus mažinimo veiksniu, nes vartotojai turėtų informaciją ir galėtų sąmoningai pasirinkti. Svarbu, kad etiketėse pateikiami duomenys būtų iškart aiškūs ir suprantami vartotojams. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Siekiant užtikrinti kelių eismo saugumą taip pat svarbu, kad Europos Sąjunga laipsniškai suvienodintų nacionalines taisykles (kelio ženklus, greičio apribojimus, diržų ir šalmų naudojimą, draudimą vairuoti esant neblaiviam ar paveiktam narkotikų ir pan.) ir skiriamas nuobaudas. Šalia šių priemonių turi būti vystomos tinkamos žmogui skirtos technologijos, kurios padeda išvengti galimų rizikingų ar pavojingų situacijų (pvz., antialkoholinio variklio užrakto sąsaja, vairuotojo mieguistumo atpažinimo sistema ir pan.). Taip pat svarbu, kad dėl bet kokių technologijų taikymo pernelyg neišaugtų transporto priemonių kaina. Saugesnės transporto priemonės turi būti prieinamos visiems (18). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Siekiant visiškai saugaus eismo tikslo, daug vilčių dedama į susietojo ir automatizuoto judumo vystymą. EESRK mano, kad automatizavimas tikrai galėtų atlikti labai svarbų vaidmenį mažinant eismo įvykių skaičių. Tačiau mano, kad svarbu atkreipti dėmesį į tam tikrą susirūpinimą ir abejones dėl Komisijos numatytos veiksmų eigos. Todėl svarbu patobulinti jau skurtas technologijas ir kartu numatyti senesnių ir naujų technologijų kontrolės procesus siekiant užtikrinti tinkamą saugumo lygį. Tai, kad nėra nustatytos išsamios automatizuoto judumo sukūrimo strategijos, greičiausiai yra palanku siekiant pažangos šioje srityje, tačiau valstybės narės, pritaikydamos savo transporto politiką prie naujų technologijų ir jų naudojimo, gali susidurti su problemomis. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | Šia strategija turi būti siekiama, kad automatizavimas ir susiejimas kuo labiau padėtų žmogui. Visų pirma Komitetas reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija panašiai vertina pagalbines vairavimo sistemas ir visišką automatizavimą (kai žmogus tampa tik keleiviu). Iš tikrųjų visiško automatizavimo atveju iškyla tiek socialinio ir ekonominio priimtinumo problema, tiek technologinių ir infrastruktūros galimybių problema, nes privaloma užtikrinti maksimalų saugumą mišrioje sistemoje, kurioje dalyvauja transporto priemonės be pagalbos sistemų, su pagalbinėmis vairavimo sistemomis ir visiškai automatizuotos transporto priemonės. Taigi prieš pateikiant rinkai visiškai automatizuotas transporto priemones, reikėtų užbaigti eksperimentavimo etapą, kuriuo būtų užtikrintas panašus veiksmingumo ir saugumo lygis kaip orlaivių ar traukinių atveju. |
| --- | --- |

4.11.1.

| 4.11.2. | EESRK teigiamai vertina pasiūlymus sukurti skaitmeninę keitimosi informacija aplinką jūrų transporto sektoriuje (ES jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir elektroninis informavimas apie krovinių vežimą), tačiau mano, kad šie pasiūlymai galėtų būti toliau plėtojami. |
| --- | --- |

4.11.2.

| 4.12. | EESRK palankiai vertina strateginį su baterijomis susijusį veiksmų planą, kuriame pagrindinis vaidmuo procese tenka Europos baterijų aljansui ir pabrėžiama didelės ES energetinės priklausomybės nuo trečiųjų šalių problema. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.12.1. | Sprendimui sukurti baterijų vertės grandinę, kuri būtų grindžiama žiedinės ekonomikos modeliu, aišku, reikia pritarti. Vis dėlto Komitetas pabrėžia, kad šiuo metu visapusiškai išplėtoti šio plano negalima dėl daugelio veiksnių: žaliavų (pvz. ličio) tiekimo priklausomybės nuo trečiųjų šalių; neišvystytos žiedinės ekonomikos funkcionavimui reikalingų alternatyvių žaliavų paieškos; nesugebėjimo valdyti visą išeikvotų baterijų perdirbimo (antrinės žaliavos) ir jų šalinimo procesą; kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo. |
| --- | --- |

4.12.1.

| 4.12.2. | Konkrečiai EESRK mano, kad siekiant išspręsti šias problemas, būtina skirti labai daug lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms. 2018–2020 m. laikotarpiui skirtos lėšos žinoma yra didelės, tačiau būtina jų skirti ir kitoje 2021–2027 m. DFP. Visų pirma svarbu remti alternatyvių, švarių ir poveikio aplinkai nedarančių visiškai atsinaujinančių energijos šaltinių paiešką, kad neliktų tam tikrų akivaizdžių apribojimų dabartinių elektrinių variklių baterijų gamybai dėl žaliavų prieinamumo ir poveikio aplinkai. Be to, būtina rengti kvalifikuotą darbo jėgą panaudojant programos Erasmus+ lėšas ir įtraukiant universitetus bei mokslinių tyrimų centrus. |
| --- | --- |

4.12.2.

| 4.12.3. | Komitetas pabrėžia, kad įgyvendinus Komisijos iniciatyvą teks per vieną dešimtmetį beveik visiškai atnaujinti visą ES automobilių parką, o tai sukurs naują problemą, nes reikės šalinti ir perdirbti milijonus transporto priemonių. Ši tema turėtų būti pagrindinė Komisijos žiedinės ekonomikos strategijose. Organizuota pilietinė visuomenė turi dalyvauti visuose pereinamojo proceso etapuose ir informuoti ir didinti sąmoningumą siekiant tvaraus mobilumo tikslų. |
| --- | --- |

4.12.3.

| 4.13. | EESRK remia iniciatyvą sunkiosioms transporto priemonėms taikyti išmetamo CO2 kiekio standartus, kurie jau taikomi kitų rūšių transporto priemonėms. Kadangi transporto sektoriaus MVĮ gali iškilti sunkumų atnaujinant savo automobilių parką, valstybėms narėms rekomenduojama mokesčių lengvatoms paremti perėjimą prie mažo CO2 kiekio ekonomikos. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK mano, kad siekiant visapusiškai veiksmingo pasiūlymo supaprastinti TEN-T tinklo kūrimą turėtų būti tinkamai atsižvelgta į teismo procesus (19). |
| --- | --- |

4.14.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | Rizikos ES greitkeliuose ir valstybiniuose keliuose klasifikavime neatsižvelgiama į tinkamą ir koordinuotą technologijų plėtrą miestuose, kur įvyksta dauguma sunkių, bet nemirtinų eismo įvykių. Be to, būtų svarbu tą patį procesą pradėti ir Vakarų Balkanų šalyse, kurios jau pradėjo derybas dėl stojimo į ES. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Dar vienas elementas, galintis sumažinti eismo įvykių poveikį, yra lengvuosiuose automobiliuose įrengiama sistema eCall, kuria eismo įvykio atveju automatiškai susisiekiama su atsakingomis kelių ir sveikatos apsaugos institucijoms. EESRK pageidauja, kad ši sistema taptų privaloma visose labiausiai paplitusiose ir dažniausiai patenkančiose į eismo įvykius transporto priemonėse (sunkiosiose transporto priemonėse, autobusuose ir motocikluose), o ES labiau susietų pagalbos eismo įvykių atveju ir greitosios medicinos pagalbos paslaugas. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Etikos klausimai yra esminis automatizavimo plėtros aspektas. Ypač prieštaringos yra situacijos, kuriose mašinoms gali tekti priimti „etinius“ sprendimus. EESRK primena principą, pagal kurį etiškus sprendimus gali priimti tiktai žmogus, o mašinos, kad ir kokios tobulos, turi padėti žmogui, o ne jį pakeisti. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Visiškai automatizuotų transporto priemonių projektavimo ir pateikimo į rinką klausimu, EESRK ragina Komisiją atidžiau išnagrinėti su tuo susijusius užimtumo ir socialinius aspektus. Visų pirma, EESRK nuogąstauja, kad, per palyginti trumpą laiką, gali išnykti tam tikri profesiniai sektoriai (pvz., vežėjų), o panaikintos darbo vietos nebus kompensuotos naujomis. Be to, tokio scenarijaus atveju, ES turėtų spręsti labai didelio bedarbių skaičiaus problemą, nes būtų sunku pritaikyti jų įgūdžius ir žinias naujoje automatizuotoje transporto sistemoje. Todėl būtina, palaikant socialinį dialogą ir sudarant kolektyvines sutartis, pasirengti valdyti pokyčių procesus ir rengti mokymus, siekiant suteikti visiems sektoriaus darbuotojams reikalingų žinių. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EESRK mano, kad draudimo įmonės turėtų skatinti įsigyti saugesnes transporto priemones mažindamos draudimo įmokas. Apskritai, EESRK mano, kad ypač svarbu rimtai apsvarstyti su visiškai automatizuotų naujų transporto priemonių naudojimu susijusius teisinius aspektus, ir visų pirma – išaiškinti, kam reikėtų priskirti civilinę ar baudžiamąją atsakomybę už eismo įvykį. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitetas reiškia abejonę dėl sistemos, kurią Komisija nusprendė taikyti įvairių rūšių degalams palyginti (20). Ši sistema, kuri faktiškai grindžiama automobilio nuvažiuoto 100 km atstumo sąnaudomis, neapima daugelio parametrų, į kuriuos būtina atsižvelgti norint apskaičiuoti realią degalų kainą, todėl galima suklaidinti vartotojus. Be to, pagal Komisijos sukurtą konsultavimosi su vartotojais mechanizmą, faktiškai sumenkintas EESRK ir aptariamo sektoriaus vartotojų asociacijų vaidmuo, remtasi statistiniu požiūriu nedidele imtimi (3 000 apklaustųjų trijose ES valstybėse narėse), o pasiūlytos alternatyvos buvo pernelyg panašios. |
| --- | --- |

5.6.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2016) 501 final

1

(2)  COM(2017) 283 final; COM(2017) 675 final; COM(2018) 675 final.

2

(3)  COM(2016) 686 final.

3

(4)  COM(2018) 293 final, 1 priedas.

4

(5)  COM(2018) 286 final.

5

(6)  COM(2018) 274 final.

6

(7)  COM(2018) 283 final.

7

(8)  COM(2018) 237 final.

8

(9)  COM(2018) 278 final.

9

(10)  COM(2018) 279 final.

10

(11)  COM(2018) 293 final, 2 priedas.

11

(12)  COM(2018) 284 final.

12

(13)  COM(2018) 275 final.

13

(14)  Komisijos įgyvendinimo reglamentas (EB) Nr. 2018/732 (OL L 123, 2018 5 18, p. 85).

14

(15)  COM(2018) 296 final.

15

(16)  COM(2018) 277 final.

16

(17)  TEN/668 – Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir elektroninis informavimas apie krovinių vežimą (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 265); TEN/669 – TEN-T projektų įgyvendinimas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 269); TEN/675 – CO2 standartai sunkvežimiams ir Kelių transporto priemonių masė ir matmenys (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 286); TEN/672 – Europos infrastruktūros tinklų priemonė (OL C 440, 2018 12 6, p. 191); TEN/673 – Susietasis ir automatizuotas susisiekimas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 274).; TEN/674 – Padangų ženklinimas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 280); TEN/667 – Kelių infrastruktūros saugumo valdymas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 261); INT/863 – Transporto priemonių sauga/pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsauga (OL C 440, 2018 12 6, p. 90).

17

2

(18)  OL C 157, 2005 6 28, p. 34.

18

(19)  TEN/669 – TEN-T projektų įgyvendinimas (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 269).

19

(20)  Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 2018/732.

20

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/261 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/261

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo

(COM(2018) 274 final – 2018/0129 (COD))

(2019/C 62/40)

| Pranešėjas | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Brian CURTIS

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 5 31
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalies c punktas |
| | |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 204/2/6 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 5 31

Europos Sąjungos Taryba, 2018 6 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalies c punktas

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

204/2/6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (KISV). Visų pirma, Komitetas mano, kad Komisijos siūlomomis priemonėmis turėtų būti panaikinti dabartinės direktyvos trūkumai (suderinimas, dalijimasis informacija ir ribota taikymo sritis) ir jos turėtų būti reikšmingos įgyvendinant strateginį veiksmų planą dėl kelių eismo saugumo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitetas remia visiškai saugaus kelių eismo vizijos iniciatyvą, kuria siekiama, kad laikantis saugios sistemos požiūrio, kurį propaguoja Pasaulio sveikatos organizacija, iki 2050 m. nebeliktų žūčių ir didelių eismo įvykių keliuose. Prie šios strategijos įgyvendinimo turės prisidėti visi sektoriai ir visi eismo dalyviai, kad būtų pasiektas tvirtesnis valdymas. Svarbu, kad būtų aiškūs rodikliai ir kad juos būtų galima stebėti. Pilietinės visuomenės organizacijos turėtų aktyviai dalyvauti visuose strategijos formavimo, įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo etapuose. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas mano, kad planuojant naujas infrastruktūros priemones būtina atlikti viso TEN-T tinklo ir visų greitkelių bei pagrindinių kelių sistemingą ir aktyvią rizikos vertinimo procedūrą. Vis dėlto dėl skirtingų dabartinės KISV direktyvos įgyvendinimo pažangos etapų svarbu visoms valstybėms narėms nustatyti tikroviškus tikslus ir terminus ir teikti finansinę paramą labiausiai atsiliekantiems regionams, įskaitant šešias Vakarų Balkanų šalis. Be to, Komitetas mano, kad į KISV direktyvos taikymo sritį reikėtų įtraukti visas pagrindines kaimo ir miesto gatves, kad iki 2030 m. keliuose veiksmingai ir iš esmės sumažėtų žūstančių ir sunkiai sužalojamų žmonių. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK mano, kad didelio kelių eismo saugumo siekis yra strategiškai svarbus, tačiau kitos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu reikalingas didesnis biudžetas, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikį tęstinumą siekiant įgyvendinti pačios ES užsibrėžtus didelio užmojo tikslus. Visų pirma, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad ES strategijoje daugiausia dėmesio skiriama naujos infrastruktūros kūrimo finansavimui, tačiau pakankamai lėšų taip pat turėtų būti skiriama esamų kelių lėšų priežiūrai ir atnaujinimui. Taip pat EESRK mano, kad didesnis biudžetas transportui turės papildomą teigiamą poveikį Europos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitetas pritaria pasiūlymui dėl naujų kelių ženklinimo ir kelių ženklų eksploatacinių reikalavimų, kad būtų sukurtos sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo sistemos (C-ITS). EESRK rekomenduoja išplėsti šį požiūrį ir jį taikyti visam įmanomam transportui (įvairiarūšiškumas), kad būtų kuo labiau padidintas tokios strategijos poveikis. Be to, EESRK mano, kad bet kurią kelių eismo saugumo strategiją reikėtų pradėti įgyvendinti nuo tinkamo vairuotojų mėgėjų ir profesionalų švietimo ir mokymo, nes žmogaus daromos klaidos vis dar yra pagrindinė nelaimingų atsitikimų priežastis. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK remia pasiūlymą atliekant visas kelių eismo saugumo valdymo procedūras sistemingai atsižvelgti į pažeidžiamus kelių eismo dalyvius. Komitetas visų pirma rekomenduoja kartu parengti kitas konkrečias nuostatas dėl transporto priemonių saugos, kad neliktų spragų. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Įžanga

| 2.1. | Per pastaruosius kelis dešimtmečius ES smarkiai padidėjo kelių eismo saugumas. 2001–2010 m. žuvusiųjų keliuose skaičius ES sumažėjo 43 %, o 2010–2016 m. – dar 19 %. Vis dėlto žuvusiųjų keliuose skaičius tebėra didelis (2016 m. ES keliuose žuvo 25 620 žmonių (1)) ir iš statistinių duomenų matyti, kad pamažu lėtėja ES proceso, kuriuo siekiama saugaus judumo, pažanga. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dėl šios priežasties Valetos deklaracijoje Europos Komisija raginama pradėti naują iniciatyvą, pagal kurią Direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (KISV) būtų pritaikyta dėl socialinių tendencijų ir technologinės plėtros pasikeitusiam judumui. Ši kelių eismo saugumui skirta iniciatyva atlieka svarbų vaidmenį Strateginiame veiksmų plane dėl kelių eismo saugumo (2), kuris paskelbtas 2008 m. gegužės mėn. Trečiajame judumo teisės aktų rinkinyje (3). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Svarbiausios pasiūlymo nuostatos

| 3.1. | Nepaisant pastaraisiais metais pasiektos pažangos, didelių ar gyvybes nusinešančių eismo įvykių skaičius vis dar per didelis. Kadangi 90 % eismo įvykių įvyksta dėl žmogaus klaidų, Komisijos manymu, kelių ir transporto priemonių automatizavimas, sujungiamumas ir nauji kūrimo standartai galėtų sumažinti įvykių skaičių ir jų pasekmes vairuotojams, keleiviams ir pažeidžiamiems kelių eismo dalyviams (pvz., dviratininkams). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisija pirmiausia nustatė visiškai saugaus kelių eismo vizijos tikslą, kuriuo siekiama, kad iki 2050 m. keliuose nebeliktų žūčių ir didelių eismo įvykių. Į pasiūlymą taip pat įtrauktas tarpinis tikslas iki 2030 m. 50 % sumažinti žūčių ir sunkių sužalojimų skaičių. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kad būtų pasiekti šie tikslai, ES ketina priimti naujas technologines ir reguliavimo priemones, pagrįstas Pasaulio sveikatos organizacijos „saugia sistema“ (4). Šis požiūris grindžiamas tokiu principu, kad, nors neįmanoma visiškai panaikinti eismo įvykių, galima imtis veiksmų, kurie padėtų sumažinti žūčių ir sunkių sužalojimų skaičių. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dabartinė KISV direktyva priimta 2008 m. siekiant užtikrinti, kad kelių eismo saugumo klausimai būtų įtraukti į visus kelių infrastruktūros planavimo, projektavimo ir eksploatacijos etapus. Vis dėlto smarkiai skiriasi šios direktyvos įgyvendinimo padėtis nacionaliniu lygmeniu. Šie skirtumai dažnai lemia didesnį žūčių ir didelių eismo įvykių skaičių (5). Dėl šios priežasties labai svarbu suderinti saugumo reglamentus ir gerinti kelių infrastruktūros saugumą. Valstybės narės 2018–2020 m. laikotarpiu turėtų gauti tam tikrą finansinę paramą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (200 mln. EUR). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Persvarstyta direktyva siekiama įgyvendinti pirmiau nurodytus tikslus numatant šias priemones:






  — | nustatyti reikalavimą užtikrinti infrastruktūros saugumo valdymo procedūrų skaidrumą ir tolesnes priemones, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

nustatyti reikalavimą užtikrinti infrastruktūros saugumo valdymo procedūrų skaidrumą ir tolesnes priemones,

| — | sukurti viso kelių tinklo vertinimo sistemą, sistemingą ir aktyvią rizikos vertinimo procedūrą, kurią taikant būtų vertinamas būdingas kelių eismo saugumas visoje ES, |
| --- | --- |

—

sukurti viso kelių tinklo vertinimo sistemą, sistemingą ir aktyvią rizikos vertinimo procedūrą, kurią taikant būtų vertinamas būdingas kelių eismo saugumas visoje ES,

| — | išplėsti direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų ne tik transeuropinį transporto tinklą (TEN-T), bet ir greitkelius bei pagrindinius kelius, kurie nėra to tinklo dalis, taip pat visus ne miesto teritorijoje esančius kelius, nutiestus vien arba iš dalies ES lėšomis (TNT tinklui būdingas didelis eismas, tačiau dėl aukštų saugumo standartų gyvybes nusinešantys eismo įvykiai nėra itin dažni (8 %). Pagrindinių ES kelių tinkle žūsta 39 % visų žūstančiųjų ES keliuose. Suderinti ES veiksmai dėl pagrindinių kelių tinklo (įskaitant TEN-T nepriklausančią dalį) turėtų padėti siekti visiškai saugaus kelių eismo vizijos tikslų), |
| --- | --- |

—

išplėsti direktyvos taikymo sritį, kad ji apimtų ne tik transeuropinį transporto tinklą (TEN-T), bet ir greitkelius bei pagrindinius kelius, kurie nėra to tinklo dalis, taip pat visus ne miesto teritorijoje esančius kelius, nutiestus vien arba iš dalies ES lėšomis (TNT tinklui būdingas didelis eismas, tačiau dėl aukštų saugumo standartų gyvybes nusinešantys eismo įvykiai nėra itin dažni (8 %). Pagrindinių ES kelių tinkle žūsta 39 % visų žūstančiųjų ES keliuose. Suderinti ES veiksmai dėl pagrindinių kelių tinklo (įskaitant TEN-T nepriklausančią dalį) turėtų padėti siekti visiškai saugaus kelių eismo vizijos tikslų),

| — | nustatyti bendruosius kelių ženklinimo ir kelių ženklų eksploatacinius reikalavimus siekiant užtikrinti, kad būtų lengviau įdiegti sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo sistemas, |
| --- | --- |

—

nustatyti bendruosius kelių ženklinimo ir kelių ženklų eksploatacinius reikalavimus siekiant užtikrinti, kad būtų lengviau įdiegti sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo sistemas,

| — | nustatyti privalomą reikalavimą atliekant visas kelių eismo saugumo procedūras sistemingai atsižvelgti į pažeidžiamus kelių eismo dalyvius. |
| --- | --- |

—

nustatyti privalomą reikalavimą atliekant visas kelių eismo saugumo procedūras sistemingai atsižvelgti į pažeidžiamus kelių eismo dalyvius.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti Direktyvą 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo. Komitetas ypač remia Valetos deklaraciją ir mano, kad norint užtikrinti didesnį kelių eismo saugumą reikia tvirtesnio Europos požiūrio. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Trečiąjį judumo teisės aktų rinkinį sudaro tarpusavyje susijusių teisėkūros iniciatyvų rinkinys. Komitetas nusprendė parengti atskirą nuomonę dėl kiekvieno pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Dėl šios priežasties šią nuomonę reikėtų skaityti ir suprasti atsižvelgiant į ankstesnes EESRK nuomones, taip pat į tas nuomones, kurios su ja suderintos ir kuriose nagrinėjami tam tikri Trečiojo judumo teisės aktų rinkinio aspektai (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitetas pritaria tam, kad siekiant visiškai saugaus kelių eismo vizijos tikslo būtų laikomasi saugios sistemos požiūrio. Prie to turi prisidėti visi sektoriai ir visi eismo dalyviai, kad būtų pasiektas tvirtesnis valdymas. Svarbu, kad būtų aiškūs šių tikslų įgyvendinimo rodikliai ir kad juos būtų galima stebėti. Pilietinės visuomenės organizacijos turėtų aktyviai dalyvauti visuose strategijos formavimo, įgyvendinimo, stebėjimo ir vertinimo etapuose. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK palankiai vertina sprendimą kelių eismo saugumui skirti 200 mln. EUR (2018–2020 m.). Vis dėlto Komitetas mano, kad reikia padidinti kitos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpiui numatytą finansinį paketą, kad būtų galima užtikrinti ilgalaikį tęstinumą siekiant įgyvendinti pačios ES užsibrėžtus didelio užmojo tikslus (7) (Europos Komisija nustatė, kad pagrindiniam TEN-T tinklui sukurti 2021–2030 m. reikės maždaug 500 mlrd. EUR investicijų, o visa apimančiam tinklui užbaigti prireiks maždaug 1 500 mlrd. EUR). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK mano, kad didesnis biudžetas transportui turės papildomą teigiamą poveikį Europos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Investuotos lėšos padarys sverto poveikį ir iki 2030 m. padės sukurti 13 mln. darbo vietų per metus bei gauti iki 4 500 mlrd. EUR (1,8 % ES BVP) papildomų pajamų. Tai reiškia, kad kiekvienas į TEN-T tinklą investuotas milijardas eurų turėtų sukurti iki 20 000 darbo vietų (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitetas mano, kad planuojant Europos kelių tinklo infrastruktūros priemonių mastą ir rūšį nepaprastai svarbu imtis iniciatyvos atlikti Europos TEN-T tinklo ir visų greitkelių (nepatenkančių į TEN-T tinklą) bei visų pagrindinių kelių sistemingą ir aktyvią rizikos vertinimo procedūrą. Vis dėlto dėl skirtingų dabartinės KISV direktyvos įgyvendinimo etapų svarbu visoms valstybėms narėms nustatyti tikroviškus tikslus ir terminus ir teikti atitinkamas finansines priemones, kuriomis būtų remiami labiausiai atsilikę regionai ir šalys (9). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad ES strategijoje daugiausia dėmesio skiriama naujos infrastruktūros kūrimo finansavimui. Nepaisant to, esamų kelių priežiūrai ir atnaujinimui taip pat turėtų būti skiriama pakankamai lėšų, nes šie veiksniai taip pat yra nepaprastai svarbūs aukšto lygio kelių eismo saugumo išlaikymui. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nauji kelių ženklinimo ir ženklų eksploataciniai reikalavimai labai svarbūs kuriant sąveikiojo, susietojo ir automatizuoto judumo sistemas (C-ITS). Komiteto manymu, būtina užtikrinti nuolatinius transporto priemonių ir kelių infrastruktūros informacijos mainus, kad būtų galima naudotis mišraus eismo sistema, kuriai būdingos įvairias technologijas – žmogaus, pagalbinį ir automatizuotą vairavimą – naudojančios transporto priemonės (10). Siekiant įgyvendinti saugaus judumo strategiją, svarbu tokį požiūrį taikyti visoms įmanomoms transporto rūšims (įvairiarūšiškumas), kad būtų daromas tiesioginis poveikis eismo srautų mažinimui ir saugai (11). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK yra įsitikinęs, kad naujos technologijos gali labai prisidėti prie kelių eismo saugos standartų tobulinimo, atsižvelgiant į susijusius apribojimus ir atsargumo priemones, kurių reikia imtis jų naudojimui. Be to, EESRK mano, kad bet kurią kelių eismo saugumo strategiją reikėtų pradėti įgyvendinti nuo tinkamo vairuotojų mėgėjų ir profesionalų švietimo ir mokymo, nes žmogaus daromos klaidos vis dar išlieka pagrindine nelaimingų atsitikimų priežastimi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK remia pasiūlymą atliekant visas kelių eismo saugumo valdymo procedūras sistemingai atsižvelgti į pažeidžiamus kelių eismo dalyvius. Šis požiūris atitinka naujas tendencijas ir ES piliečių įpročius (pvz., daugėja dviratininkų). Komitetas rekomenduoja kartu parengti kitas konkrečias nuostatas dėl transporto priemonių saugos, kad neliktų spragų (pvz., dėl pažangių avarinio stabdymo sistemų, įspėjimo apie išvažiavimą iš juostos ir kitokio sunkiųjų transporto priemonių kabinų dizaino, kad būtų geriau matomi dviratininkai ir pėstieji, taip pat dėl jų aptikimo jutiklių įrengimo) (12). |
| --- | --- |

4.10.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | EESRK manymu, svarbu kartu vystyti fizinę ir skaitmeninę infrastruktūrą. Taip pat svarbu kuo greičiau į 5G tinklą įtraukti visus Europos greitkelius ir pagrindinių kelių tinklus, kad būtų galima veiksmingai susieti kelius ir transporto priemones bei tarpusavyje susieti transporto priemones (13). EESRK taip pat rekomenduoja kitos 2021–2027 m. DFP laikotarpiu šiai sričiai skirti deramą ir ilgalaikę finansinę paramą. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitetas, laikydamasis Europos transporto saugos tarybos rekomendacijos (14), teigia, kad reikėtų išplėsti KISV direktyvos taikymo sritį į ją įtraukiant pagrindines kaimo ir miesto gatves. Šis platesnis požiūris reikalingas norint iki 2030 m. veiksmingai ir iš esmės sumažinti gyvybes nusinešančių ir didelių eismo įvykių skaičių. Šis pasiūlymas grindžiamas tuo, kad Komisijos pasiūlymas daro poveikį pusei ES keliuose įvykstančių eismo įvykių ir kad didžioji dalis sunkių sužalojimų patiriama miesto keliuose. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | 2015 m. ES ėmėsi naujų užmačių į TEN-T strategiją įtraukti Vakarų Balkanus (15). Ši iniciatyva, remiama pagal Vakarų Balkanų investicijų programą ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP), turėtų padaryti didelį poveikį ES plėtros procesui. EESRK rekomenduoja į šio plataus užmojo infrastruktūros projekto programą įtraukti Strateginio veiksmų plano dėl kelių eismo saugumo įgyvendinimą. Ši priemonė turėtų atitikti Komisijos pasiūlymą naudojant ES finansavimą išplėsti KISV direktyvos taikymo sritį ir į ją įtraukti už miesto teritorijų esančią kelių infrastruktūrą. Tiksliau, ja turėtų būti sudaryta galimybė šešioms Vakarų Balkanų šalims prisijungti prie ES nepatiriant saugumo ir infrastruktūros spragų. |
| --- | --- |

5.3.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  ES kelių eismo įvykių duomenų bazė, 2016 m.

1

(2)  COM(2018) 293 1 priedas.

2

(3)  COM(2018) 293 final.

3

final

(4)  Pasaulio sveikatos organizacija, „Save LIVES – A road safety technical package“ (Išgelbėti gyvybes. Kelių eismo saugos techninių priemonių rinkinys), 2017 m.

4

(5)  ES kelių eismo įvykių duomenų bazė „CARE“.

5

(6)  TEN/666, Tvarus judumas Europoje, G. Barbucci, 2018 m. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 254); TEN/668, Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir elektroninė krovinių vežimo informacija, S. Back, 2018 m. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 265); TEN/669, TEN-T projektų įgyvendinimas, D. Fornea, 2018 m. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 269); TEN/675, CO2 standartai sunkvežimiams ir Kelių transporto priemonių masė ir matmenys, S. Back, 2018 m. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 286); TEN/672, Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP), A. L. Plosceanu ir G. Watson, 2018 m. (OL C 440, 2018 12 6, p. 191); TEN/673, Susietasis ir automatizuotas susisiekimas, U. Samm, 2018 m. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 274); TEN/674, Padangų ženklinimas, 2018 m. (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 280); TEN/667 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 261); INT/863, Transporto priemonių sauga/pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsauga, R. Hencks, 2018 m. (OL C 440, 2018 12 6, p. 90).

6

2

(7)  COM(2018) 277.

7

(8)  TEN/672, Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP), A. L. Plosceanu ir G. Watson, 2018 m.

8

(9)  TEN/669 – TEN-T projektų įgyvendinimas, Dumitru Fornea, 2018.

9

(10)  TEN/673, Susietasis ir automatizuotas susisiekimas, U. Samm, 2018 m.

10

(11)  TEN/666, Tvarus judumas Europoje, G. Barbucci, 2018 m.

11

(12)  INT/863, Transporto priemonių sauga/pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsauga, R. Hencks, 2018 m.

12

(13)  TEN/673, Susietasis ir automatizuotas susisiekimas, U. Samm, 2018 m.

13

(14)  COM(2018) 274, p. 7.

14

(15)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-4826_lt.htm

15

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/265 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/265

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetoi nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES

(COM(2018) 278 final – 2018/0139-COD)

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos

(COM(2018) 279 final – 2018/0140-COD)

(2019/C 62/41)

| Pranešėjas | Stefan BACK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Stefan BACK

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Taryba, 2018 6 14–15 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis, 100 straipsnio 2 dalis, 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 210/2/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Taryba, 2018 6 14–15

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis, 100 straipsnio 2 dalis, 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

210/2/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina abu pasiūlymus kaip svarbius žingsnius siekiant transporto skaitmeninimo, kuris yra vienas iš 2011 m. transporto politikos baltosios knygos tikslų, ir įgyvendinant 2017 m. spalio mėn. Komisijos pristatytą naują pramonės strategiją, taip pat 2017 m. gruodžio 5 d. Ministrų Tarybos išvadas dėl transporto skaitmeninimo ir 2017 m. lapkričio 10 d. Taline pasirašytą skaitmeninio transporto dienų deklaraciją. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria pasirinktai teisėkūros procedūra priimamo akto formai; patirtis rodo, jog valstybėms narėms reikia nustatyti aiškius ir privalomus įsipareigojimus, kad visoje Europos Sąjungoje tinkamai veiktų elektroninė informacijos sistema. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Abiem pasiūlymais siekiama pakankamo suderinimo, atsižvelgiant į užduotis, kurias reikia atlikti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pabrėžia, kad standartų ir sertifikatų reikalavimų, kuriuos Komisija turi nustatyti deleguotuose ar įgyvendinimo aktuose, tinkamumas bus labai svarbus teisingam planuojamų koncepcijų veikimui ir vartotojų pasitikėjimui skaitmeniniais sprendimais. Kalbant apie pasiūlymą dėl krovinių informacijos, tai galėtų suteikti didelių galimybių padaryti šią sistemą privalomą ne tik institucijoms, bet ir naudotojams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad esminiai pasitikėjimo kūrimo elementai yra nepriekaištingas sistemų veikimas, saugumo, ryšių vientisumo, privatumo, komercinės ir prireikus kitos neskelbtinos informacijos konfidencialumo užtikrinimas. EESRK atkreipia dėmesį į Jungtinių Tautų ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos Europos ekonomikos komisijos (UNECE) vykdomą darbą siekiant užtikrinti bendrus standartus šioje srityje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK norėtų, kad pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninio informavimo apie krovinių vežimą [COM(2018) 279] (pasiūlymas dėl krovinių informacijos) sparčiai taptų sistema, kuri būtų privaloma ir naudotojams, siekiant kuo labiau padidinti veiksmingumą, sumažinti išlaidas ir padidinti pridėtinę vertę aplinkos srityje. Tinkama proga tai padaryti galėtų būti pasiūlymo 15 straipsnyje nurodyto reglamento peržiūra. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Be to, EESRK apgailestauja dėl to, kad į pasiūlymo dėl krovinių informacijos taikymo sritį įtraukti tik Sąjungos teisės aktuose dėl transporto sąlygų pagal SESV skyrių dėl transporto nustatyti informacijos reikalavimai. EESRK mano, kad skaitmeninimas turėtų būti taikomas ir kitiems administraciniams reikalavimams, susijusiems su tokiomis transporto operacijomis. Į toliau pateiktą 3.8 punktą įtrauktas redakcinis pasiūlymas. Šiuo požiūriu svarbu pasiųsti bendrą signalą nepažeidžiant esamų arba būsimų tam skirtų nuostatų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad pridėtinės vertės gali turėti gebėjimas institucijoms visame pasaulyje pateikti informaciją elektroniniu formatu, laikantis suderintų standartų, pavyzdžiui, UNECE rengiamų standartų. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Konkrečiai, EESRK susirūpinimą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES [COM(2018) 278] (pasiūlymas dėl jūrų sektoriaus vieno langelio) kelia tai, kad galimybės nustatyti konkrečius nacionalinius reikalavimus lengvai gali tapti kliūtimi sklandžiam vidaus rinkos veikimui. EESRK tikisi, kad Komisija atidžiai stebės šios politikos galimybės įgyvendinimą ir kad nuolatinis Komisijos ir valstybių narių dialogas padės apriboti konkrečius nacionalinius reikalavimus. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK nurodo, kad šioje srityje taip pat svarbu atsižvelgti į socialinį skaitmeninimo poveikį. Tai apima išankstinį informavimą, dialogo užmezgimą, kintančio darbo pobūdžio klausimą ir poreikį ugdyti naujus įgūdžius, taip pat sąlygų darbuotojams prisitaikyti prie naujų aplinkybių sudarymą. EESRK nuomone, dėl skaitmeninimo transporto sektorius gali tapti patrauklesne darbo vieta ir taip gali būti padedama išspręsti dabartines šiame sektoriuje kylančias įdarbinimo problemas. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Komisijos pasiūlymai

| 2.1. | Komisija pateikė du susijusius pasiūlymus, būtent:






  — | Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES [COM(2018) 278] (Pasiūlymas dėl jūrų sektoriaus vieno langelio), ir |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES [COM(2018) 278] (Pasiūlymas dėl jūrų sektoriaus vieno langelio), ir

| — | Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos [COM(2018) 279] (Pasiūlymas dėl krovinių informacijos). |
| --- | --- |

—

Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos [COM(2018) 279] (Pasiūlymas dėl krovinių informacijos).

| 2.2. | Abu pasiūlymai funkciniu požiūriu yra tarpusavyje susiję, nes jais abiem nustatoma įmonių ir viešųjų institucijų elektroninių ryšių sistema, pagal kurią būtų lengviau valdyti įvairių teisinių įsipareigojimų laikymąsi, nes šia sistema būtų apsaugotas autentiškas pateiktos informacijos pobūdis ir pateiktos informacijos vientisumas bei privatumo reikalavimų laikymasis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pasiūlymu dėl jūrų sektoriaus vieno langelio bus pakeista Direktyva 2010/65/ES, kurios tikslas buvo panašus, tačiau ji buvo neveiksminga, nes ja valstybėms narėms buvo suteikta per daug laisvės ją įgyvendinant, dėl to atsirado skirtingi skaitmeninio pranešimo standartai, metodai ir aprėptis, dėl kurių padidėjo administracinė našta laivybai, o likusius administracinius metodus reikėjo užbaigti rankiniu būdu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaip atrodo, pati jūrų sektoriaus vieno langelio sistema yra atvira visiems į valstybių narių uostus atplaukiantiems laivams, kuriems teisiškai taikoma pareiga pranešti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pasiūlymu dėl krovinių informacijos siekiama valstybių narių institucijoms nustatyti įpareigojimą priimti elektroninius dokumentus, kad būtų laikomasi įpareigojimo įmonėms pateikti dokumentus, įrodančius įvairių ES teisėkūros procedūra priimtų aktų, susijusių su prekių gabenimu ir atliekų gabenimo laivais sąlygomis, reikalavimų laikymąsi. Šiuo tikslu Pasiūlymu dėl krovinių informacijos sukuriama elektroninės krovinių vežimo informacijos (angl. eFTI) sistema, kurią sudaro paslaugų teikimo sistema, apimanti bendrą duomenų rinkinį, procedūras ir prieigos taisykles, eFTI platformos ir paslaugų reikalavimai bei sertifikavimo sistema. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pasiūlyme dėl krovinių informacijos numatyta galimybė yra prieinama veiklos vykdytojams, kuriems taikomi pasiūlyme išdėstyti teisiniai informavimo ar dokumentų pateikimo įpareigojimai. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina abu pasiūlymus, kuriais siekiama bendro transporto skaitmeninimo tikslo, kuris pirmiausia buvo nustatytas 2011 m. transporto politikos baltojoje knygoje ir vėliau įtrauktas į bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją bei 2017 m. spalio mėn. Komisijos pristatytą naują pramonės strategiją, taip pat į 2017 m. gruodžio 5 d. Ministrų Tarybos išvadas dėl transporto skaitmeninimo, kurios pagrįstos 2017 m. lapkričio 10 d. Taline pasirašyta skaitmeninio transporto dienų deklaracija. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK pakartoja remiantis novatoriškus sprendimus ir pritaria pasirinktai teisėkūros procedūra priimamo akto formai, atsižvelgiant į tai, kad valstybėms narėms reikia nustatyti aiškius ir privalomus įpareigojimus, kad visoje Europos Sąjungoje tinkamai veiktų elektroninė informacijos sistema. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tokiomis aplinkybėmis EESRK primena savo įspėjimus dėl sudėtingo direktyvos, kuri bus panaikinta pasiūlymu dėl jūrų sektoriaus vieno langelio, jei jis bus priimtas, įgyvendinimo, nes jos pobūdis yra daugiausiai neprivalomas. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria, kad gali prireikti rasti tam tikrą visiško suderinimo ir sąveikumo pusiausvyrą. Akivaizdu, kad šioje sistemoje reikalingas plataus užmojo suderinimas, dėl kurio būtų paprasčiau išduoti leidimus į ES uostus atplaukiantiems ir iš jų išplaukiantiems laivams, o tam, pavyzdžiui, prireiks nepriekaištingai veikiančios laivo ir pakrantės sąsajos, kuriai taikomi suderinti standartai ir procedūros. Mažesnis suderinimas gali būti priimtinas tokioje sistemoje, kuria iš esmės užtikrinamos tinkamos ir saugios procedūros, pagal kurias viešosioms institucijoms pateikiami dokumentai, reikalingi norint užtikrinti atitiktį ES teisės aktams. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad abiem šiais pasiūlymais siekiama tinkamo suderinimo lygio. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Pasiūlymu dėl krovinių informacijos iš esmės sukuriama galimybė, o ne prievolė, sudaryti sąlygas dokumentus teikti elektronine forma. Šiuo metu EESRK sutinka su šio pasirinkimo priežastimis, tačiau norėtų, kad netrukus būtų pereita prie privalomos sistemos, atsižvelgiant į tai, kad taip bus supaprastinta nuolatinė atitikties stebėsena ir sumažintas popieriaus kiekis, visų pirma veiklą vykdantiems darbuotojams, pavyzdžiui, sunkvežimių vairuotojams. Tinkama proga spręsti šį klausimą galėtų būti pasiūlymo 15 straipsnyje nurodyta reglamento peržiūra. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Remiantis 1 straipsnio 2 dalimi, šis reglamentas taikomas „reikalavimams pateikti reglamentavimo informaciją, pagal Sutarties trečiosios dalies VI antraštinę dalį nustatytiems Sąjungos teisės aktuose, kuriais nustatomos prekių vežimo Sąjungos teritorijoje sąlygos arba atliekų vežimo sąlygos“. EESRK norėtų sužinoti, ar taip pernelyg neribojama teisė informaciją ir dokumentus pateikti elektronine forma. Pasiūlymo dėl krovinių informacijos I priede išvardyti tik tie Sąjungos teisės aktai, kuriais tiesiogiai sprendžiami klausimai dėl patekimo į rinką sąlygų. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK mano, kad į kitus administracinių dokumentų ar informacijos teikimo reikalavimus taip pat galėtų būti naudinga įtraukti teisę pateikti dokumentus elektronine forma. Tai, pavyzdžiui, būtų pranešimai apie darbuotojų komandiravimą ir su komandiravimu susijusi pateiktina informacija arba pateikiama informacija, kuria siekiama įrodyti, kad laikomasi vairavimo ir poilsio laiko nuostatų. EESRK manymu, būtų galima išplėsti pasiūlymo taikymo sritį 1 straipsnio 2 dalyje po žodžių „prekių vežimo [...] sąlygos“ įterpiant žodžius „ir kitos su juo susijusios nuostatos“. EESRK mano, kad šiuo atžvilgiu svarbu pasiųsti bendrą signalą nepažeidžiant esamų arba būsimų tam skirtų nuostatų. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į spausdintų dokumentų kiekio mažinimo tvarumo aspektą, kuris taip pat nurodytas Pasiūlyme dėl krovinių informacijos. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK pažymi, kad abiejuose pasiūlymuose esama konkrečių nuostatų, kuriomis užtikrinamas komercinės ir, Pasiūlymo dėl jūrų sektoriaus vieno langelio atveju, kitos neskelbtinos informacijos konfidencialumas. Be to, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į didelę apsaugą nuo klastojimo ir stiprią privatumo apsaugą, kuri neatsiejama nuo tinkamai sukurtos ir valdomos tiesioginių duomenų mainų struktūros. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK pabrėžia UNECE vykdomo darbo, susijusio su 3.10 punkte išdėstytais klausimais, ir visų pirma jos baltosios knygos dėl tiesioginių duomenų sąvokos, skirtos duomenų kokybei gerinti tiekimo grandinėje, svarbą. EESRK manymu, tai – dar vienas argumentas kuo platesniu mastu nustatyti privalomą elektroninių dokumentų teikimą. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pridėtinės vertės gali turėti gebėjimas viešosioms institucijoms visame pasaulyje pateikti informaciją elektroniniu formatu, laikantis suderintų, pavyzdžiui, UNECE parengtų, standartų. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komisija abiejų pasiūlymų atžvilgiu turi svarbią užduotį parengti standartus ir sertifikavimo kriterijus. EESRK pabrėžia, kad siekiant tinkamo siūlomų sistemų veikimo ir jomis teikti numatytą pridėtinę vertę, būtina sistema, kuria būtų skatinamas pasitikėjimas ir kuri tinkamai veiktų ir nebūtų nepagrįstai sudėtinga. Tai taip pat svarbu kuriant pasitikėjimą skaitmeniniais sprendimais visame transporto sektoriuje. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK taip pat nurodo, kad šioje srityje reikia atsižvelgti į socialinius skaitmeninimo aspektus. Akivaizdu, kad skaitmeninimas pakeis darbo aplinką, sukurs naujų darbo vietų ir pareikalaus naujų įgūdžių, todėl svarbu laiku atsižvelgti į poreikį suteikti darbuotojams galimybę prisitaikyti prie naujų sąlygų. Be to, EESRK pabrėžia, kad svarbu iš anksto pranešti apie būsimus pokyčius ir sudaryti sąlygas dialogui apie juos. EESRK manymu, dėl skaitmeninimo transporto sektorius gali tapti patrauklesne būsima darbo vieta ir taip gali būti padedama išspręsti dabartines šiame sektoriuje kylančias įdarbinimo problemas. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkrečios pastabos

4.1.   Pasiūlymas dėl jūrų sektoriaus vieno langelio

| 4.1.1. | Palyginti su Direktyva 2010/65/ES, Pasiūlymas dėl jūrų sektoriaus vieno langelio yra labai išsamus. Juo suteikiamas tinkamas pagrindas supaprastinti atvykimo ir išvykimo formalumus, todėl, kaip atrodo, ja panaikinami trūkumai ir nepakankamas suderinimas, kurie įgyvendinant Direktyvą 2010/65/ES turėjo neigiamų padarinių naudotojams. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESRK pritaria Komisijos pasirinkimui siūlyti ne ES vieno langelio sistemą, o nacionalines vieno langelio sistemas. Nors esama pagrįstų priežasčių, dėl kurių reikėtų sukurti ES lygmens vieno langelio sistemą, nacionalinėmis vieno langelio sistemomis grindžiamas sprendimas padės išvengti dėl jau įvykdytų nacionalinio lygmens investicijų kylančių negrįžtamųjų sąnaudų ir suteiks galimybę priimti reikiamus konkrečius nacionalinius administracinius reikalavimus. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EESRK pabrėžia, kad svarbi pasiūlymo dalis – suderinimas, kuriuo siekiama supaprastinti sklandų vidaus rinkos veikimą, ir kad svarbu tai išsaugoti. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Todėl EESRK kyla tam tikrų abejonių dėl suteiktos galimybės priimti konkrečius nacionalinius reikalavimus, nes tai lengvai gali tapti kliūtimi sklandžiam vidaus rinkos veikimui. Taigi EESRK ragina Komisiją atidžiai stebėti konkrečius nacionalinius reikalavimus, atsižvelgiant į vidaus rinką, ir vykdyti nuolatinį dialogą su valstybėmis narėmis, kad konkretūs nacionaliniai reikalavimai būtų kuo labiau ribojami. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Pasiūlymas dėl krovinių informacijos

| 4.2.1. | EESRK atkreipia specialų dėmesį į šiame pasiūlyme numatytą svarbų įgyvendinimo ir deleguotųjų aktų, kuriuos priims Komisija, vaidmenį, ir pabrėžia, kaip svarbu nedelsiant juos priimti, nes jie būtini tinkamam siūlomo reglamento veikimui. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Šiuo atžvilgiu EESRK norėtų atkreipti Komisijos dėmesį į pirmiau minėtą UNECE Baltąją knygą dėl tiesioginių duomenų mainų struktūros, kuri apibūdinta kaip naudinga struktūra, padedanti užtikrinti saugią ir nuo klastojimo apsaugotą duomenų mainų sistemą įvairiais transportavimo etapais. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESRK atkreipia dėmesį į pirmiau išdėstytus teiginius dėl tinkamai parengtos ir įgyvendintos elektroninių dokumentų mainų sistemos didelio saugumo ir pakartoja, kad, ypač atsižvelgiant į šiame pasiūlyme nurodytą atitikties stebėsenos tikslą, yra pagrindo apsvarstyti galimybę nustatyti privalomą elektroninių dokumentų teikimą, atliekant pasiūlymo dėl reglamento dėl krovinių informacijos peržiūrą, nurodytą 15 straipsnyje. |
| --- | --- |

4.2.3.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/269 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/269

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl supaprastinimo priemonių transeuropinio transporto tinklo įgyvendinimui paspartinti

(COM(2018) 277 final – 2018/0138 (COD))

(2019/C 62/42)

| Pranešėjas | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Pranešėjas

Dumitru FORNEA

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Taryba, 2018 6 15 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnio 1 dalis |
| | |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2018 5 22 |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 210/3/4 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Taryba, 2018 6 15

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnio 1 dalis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2018 5 22

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

210/3/4

1.   Išvados ir rekomendacijos

Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK mano, kad iniciatyvos, sujungtos į vieną grupę trečiajame dokumentų rinkinyje „Europa kelyje“, yra reikalingos, siekiant Europos lygmeniu sukurti veiksmingą teisinę sistemą ir įtvirtinti valstybių narių politinį ir finansinį įsipareigojimą transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) užbaigti laiku: pagrindinis tinklas turėtų būti užbaigtas iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m. |
| --- | --- |

1.1.

EESRK mano, kad iniciatyvos, sujungtos į vieną grupę trečiajame dokumentų rinkinyje „Europa kelyje“, yra reikalingos, siekiant Europos lygmeniu sukurti veiksmingą teisinę sistemą ir įtvirtinti valstybių narių politinį ir finansinį įsipareigojimą transeuropinį transporto tinklą (TEN-T) užbaigti laiku: pagrindinis tinklas turėtų būti užbaigtas iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m.

| 1.2. | EESRK pažymi, kad pasiūlymas dėl reglamento suteikia pridėtinės vertės, nes, atsižvelgiant į visoje ES sukauptą geriausią patirtį, juo reguliuojami tam tikri esminiai aspektai, susiję su projekto įgyvendinimui svarbių terminų laikymusi ir tolesniu viešųjų bei privačių investuotojų pritraukimu dalyvauti transporto infrastruktūros viešuosiuose pirkimuose. |
| --- | --- |

1.2.

EESRK pažymi, kad pasiūlymas dėl reglamento suteikia pridėtinės vertės, nes, atsižvelgiant į visoje ES sukauptą geriausią patirtį, juo reguliuojami tam tikri esminiai aspektai, susiję su projekto įgyvendinimui svarbių terminų laikymusi ir tolesniu viešųjų bei privačių investuotojų pritraukimu dalyvauti transporto infrastruktūros viešuosiuose pirkimuose.

| 1.3. | EESRK pritaria Komisijos požiūriui ir mano, kad, atsižvelgiant į pagrindinį pasiūlymo dėl reglamento tikslą, t. y. sumažinti vėlavimus, kurių pasitaiko įgyvendinant TEN-T infrastruktūros projektus, šis pasiūlymas yra tinkamas ir aktualus. Pažymėtina, kad šiuos vėlavimus galima iš esmės sumažinti teikiant prioritetą bendros svarbos projektams, paskiriant vieną kompetentingą instituciją, kuri turėtų atitinkamai kvalifikuotų darbuotojų bei tinkamų priemonių. Ši institucija turėtų apjungti konkuruojančius vaidmenis atliekančius subjektus ir įstaigas, kad iš tikrųjų pavyktų užtikrinti administracinį supaprastinimą, integruojant ir koordinuojant procedūras ir tokiais atvejais, kai viešųjų pirkimų procedūras vykdo bendras subjektas, taikant tik vienos valstybės teisės aktus. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK pritaria Komisijos požiūriui ir mano, kad, atsižvelgiant į pagrindinį pasiūlymo dėl reglamento tikslą, t. y. sumažinti vėlavimus, kurių pasitaiko įgyvendinant TEN-T infrastruktūros projektus, šis pasiūlymas yra tinkamas ir aktualus. Pažymėtina, kad šiuos vėlavimus galima iš esmės sumažinti teikiant prioritetą bendros svarbos projektams, paskiriant vieną kompetentingą instituciją, kuri turėtų atitinkamai kvalifikuotų darbuotojų bei tinkamų priemonių. Ši institucija turėtų apjungti konkuruojančius vaidmenis atliekančius subjektus ir įstaigas, kad iš tikrųjų pavyktų užtikrinti administracinį supaprastinimą, integruojant ir koordinuojant procedūras ir tokiais atvejais, kai viešųjų pirkimų procedūras vykdo bendras subjektas, taikant tik vienos valstybės teisės aktus.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija nustatė, kiek ilgiausiai gali trukti leidimų išdavimo procesai, ir mano, kad siūlymas visam leidimų išdavimo procesui nustatyti maksimalų trejų metų terminą yra pagrįstas, tačiau jis pažymi, jog, siekiant užtikrinti, kad siūlomi terminai būtų realistiški turint galvoje konkrečią įvairių valstybių narių padėtį, svarbu atsižvelgti ir į kompetentingų nacionalinių institucijų nuomonę. |
| --- | --- |

1.4.

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija nustatė, kiek ilgiausiai gali trukti leidimų išdavimo procesai, ir mano, kad siūlymas visam leidimų išdavimo procesui nustatyti maksimalų trejų metų terminą yra pagrįstas, tačiau jis pažymi, jog, siekiant užtikrinti, kad siūlomi terminai būtų realistiški turint galvoje konkrečią įvairių valstybių narių padėtį, svarbu atsižvelgti ir į kompetentingų nacionalinių institucijų nuomonę.

| 1.5. | EESRK mano, kad dėl reikalavimų laikytis privalomų terminų, nustatytų pasiūlymu dėl reglamento, kai kurios valstybės narės turės imtis ir tam tikrų teisinių bei administracinių reformų. Šios reformos sudarys sąlygas kompetentingoms teisinėms ir administracinėms įstaigoms imtis spartesnių ir veiksmingesnių darbo metodų ir taip išvengti nacionalinio ar Europos lygmens teisinių veiksmų dėl negebėjimo laikytis terminų. |
| --- | --- |

1.5.

EESRK mano, kad dėl reikalavimų laikytis privalomų terminų, nustatytų pasiūlymu dėl reglamento, kai kurios valstybės narės turės imtis ir tam tikrų teisinių bei administracinių reformų. Šios reformos sudarys sąlygas kompetentingoms teisinėms ir administracinėms įstaigoms imtis spartesnių ir veiksmingesnių darbo metodų ir taip išvengti nacionalinio ar Europos lygmens teisinių veiksmų dėl negebėjimo laikytis terminų.

| 1.6. | EESRK pritaria 9 straipsnyje siūlomai techninei pagalbai, tačiau norėtų atkreipti Komisijos dėmesį į tai, kad reikia papildomos informacijos, susijusios su tinkamumo kriterijais ir procedūra, kuri būtų taikytina norint gauti pasiūlyme numatomą teikti techninę pagalbą. |
| --- | --- |

1.6.

EESRK pritaria 9 straipsnyje siūlomai techninei pagalbai, tačiau norėtų atkreipti Komisijos dėmesį į tai, kad reikia papildomos informacijos, susijusios su tinkamumo kriterijais ir procedūra, kuri būtų taikytina norint gauti pasiūlyme numatomą teikti techninę pagalbą.

| 1.7. | EESRK manymu, jei viešųjų pirkimų srityje Europos lygiu būtų nustatytos standartizuotos sąlygos ir konkretūs principai, būtų galima paspartinti infrastruktūros projektų įgyvendinimo tempą. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK manymu, jei viešųjų pirkimų srityje Europos lygiu būtų nustatytos standartizuotos sąlygos ir konkretūs principai, būtų galima paspartinti infrastruktūros projektų įgyvendinimo tempą.

| 1.8. | EESRK mano, kad nacionalinės institucijos gali užkirsti kelią galimam konfliktui įgyvendinant TEN-T projektus, veiksmingai ir laiku įtraukdamos suinteresuotuosius subjektus (šalis), dalyvaujančius dar nuo transporto infrastruktūros planavimo etapo, ir rengdamos konsultacijas su visuomene, pilietinės visuomenės organizacijomis ir susijusiomis vietos valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

1.8.

EESRK mano, kad nacionalinės institucijos gali užkirsti kelią galimam konfliktui įgyvendinant TEN-T projektus, veiksmingai ir laiku įtraukdamos suinteresuotuosius subjektus (šalis), dalyvaujančius dar nuo transporto infrastruktūros planavimo etapo, ir rengdamos konsultacijas su visuomene, pilietinės visuomenės organizacijomis ir susijusiomis vietos valdžios institucijomis.

| 1.9. | EESRK nurodo, kad informuotumo didinimo veikla ir savalaikis bandymų sumenkinti TEN-T projektus nustatymas yra labai svarbūs politinei ir socialinei aplinkai, leidžiančiai įgyvendinti Europos transporto infrastruktūros politiką. ES institucijos gali neutralizuoti neigiamą dezinformacijos poveikį palaikydamos ryšius su žiniasklaida ir toliau rengdamos institucines priemones, skirtas teikti teisingą informaciją ir konsultuotis su visuomene. |
| --- | --- |

1.9.

EESRK nurodo, kad informuotumo didinimo veikla ir savalaikis bandymų sumenkinti TEN-T projektus nustatymas yra labai svarbūs politinei ir socialinei aplinkai, leidžiančiai įgyvendinti Europos transporto infrastruktūros politiką. ES institucijos gali neutralizuoti neigiamą dezinformacijos poveikį palaikydamos ryšius su žiniasklaida ir toliau rengdamos institucines priemones, skirtas teikti teisingą informaciją ir konsultuotis su visuomene.

| 1.10. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymo tekste esama nenuoseklumo, nes pasiūlymo 2 straipsnio e punkte nurodytose apibrėžtyse sąvoka „tarpvalstybinis bendros svarbos projektas“ apribojama projektais, kuriuos įgyvendina bendras subjektas. Tačiau 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 1 dalyje nurodyta sąvoka, atrodytų, taip pat apima projektus, kai nėra bendro subjekto. |
| --- | --- |

1.10.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymo tekste esama nenuoseklumo, nes pasiūlymo 2 straipsnio e punkte nurodytose apibrėžtyse sąvoka „tarpvalstybinis bendros svarbos projektas“ apribojama projektais, kuriuos įgyvendina bendras subjektas. Tačiau 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 1 dalyje nurodyta sąvoka, atrodytų, taip pat apima projektus, kai nėra bendro subjekto.

| 1.11. | EESRK mano, kad TEN-T tinklui numatyti tarpvalstybinio koordinavimo mechanizmai gali būti sustiprinti suteikus Europos koordinatoriams daugiau galių ir patobulinus jiems prieinamas priemones. Siekiant kuo geriau pasinaudoti Europos koordinatorių patirtimi ir gebėjimais, gali tekti persvarstyti teisės aktus, kuriais apibrėžiama jų kompetencija, išplečiant jų atsakomybę siekiant stiprinti Europos vadovavimą įgyvendinant tarpvalstybinius transporto infrastruktūros projektus, kurių imasi valstybės narės. |
| --- | --- |

1.11.

EESRK mano, kad TEN-T tinklui numatyti tarpvalstybinio koordinavimo mechanizmai gali būti sustiprinti suteikus Europos koordinatoriams daugiau galių ir patobulinus jiems prieinamas priemones. Siekiant kuo geriau pasinaudoti Europos koordinatorių patirtimi ir gebėjimais, gali tekti persvarstyti teisės aktus, kuriais apibrėžiama jų kompetencija, išplečiant jų atsakomybę siekiant stiprinti Europos vadovavimą įgyvendinant tarpvalstybinius transporto infrastruktūros projektus, kurių imasi valstybės narės.

| 1.12. | EESRK pažymi, kad nėra aišku, kokios sankcijos numatytos už teisės nuostatų, nustatytų pasiūlyme dėl reglamento, nesilaikymą. Atsižvelgiant į pagrindinį pasiūlymo tikslą, t. y. sumažinti vėlavimus, šis aspektas turi būti suformuluotas aiškiau, taip sustiprinant teisiškai privalomą šio reglamento pobūdį ir užtikrinant, kad europiečiai, pilietinė visuomenė, valdžios institucijos ir nacionalinio bei Europos lygmens teismai bei tribunolai turėtų skaidrią ir nuspėjamą teisinę sistemą. |
| --- | --- |

1.12.

EESRK pažymi, kad nėra aišku, kokios sankcijos numatytos už teisės nuostatų, nustatytų pasiūlyme dėl reglamento, nesilaikymą. Atsižvelgiant į pagrindinį pasiūlymo tikslą, t. y. sumažinti vėlavimus, šis aspektas turi būti suformuluotas aiškiau, taip sustiprinant teisiškai privalomą šio reglamento pobūdį ir užtikrinant, kad europiečiai, pilietinė visuomenė, valdžios institucijos ir nacionalinio bei Europos lygmens teismai bei tribunolai turėtų skaidrią ir nuspėjamą teisinę sistemą.

2.   Bendrosios pastabos

Bendrosios pastabos

| 2.1. | Šioje nuomonėje svarstomą pasiūlymą dėl reglamento Komisija paskelbė 2018 m. gegužės mėn. Juo Komisija siekia papildyti iniciatyvas, sujungtas į vieną grupę trečiajame dokumentų rinkinyje „Europa kelyje“, daugiausia dėmesio skirdama teisėkūros ir administracinėms priemonėms, kurios gali paspartinti investicinių programų įgyvendinimą, kad transeuropinis transporto tinklas (TEN-T) būtų užbaigtas laiku: pagrindinis tinklas turėtų būti užbaigtas iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m. |
| --- | --- |

2.1.

Šioje nuomonėje svarstomą pasiūlymą dėl reglamento Komisija paskelbė 2018 m. gegužės mėn. Juo Komisija siekia papildyti iniciatyvas, sujungtas į vieną grupę trečiajame dokumentų rinkinyje „Europa kelyje“, daugiausia dėmesio skirdama teisėkūros ir administracinėms priemonėms, kurios gali paspartinti investicinių programų įgyvendinimą, kad transeuropinis transporto tinklas (TEN-T) būtų užbaigtas laiku: pagrindinis tinklas turėtų būti užbaigtas iki 2030 m., o visuotinis – iki 2050 m.

| 2.2. | Europos Komisijos skaičiavimais, pagrindiniam TEN-T tinklui sukurti 2021–2030 m. reikės maždaug 500 mlrd. EUR investicijų, o visa apimančiam tinklui užbaigti prireiks maždaug 1 500 mlrd. EUR. Į šią Europos transporto infrastruktūrą investuotos lėšos pasižymės sverto poveikiu: kasmet iki 2030 m. jos padės sukurti 13 mln. darbo vietų ir iki 4 500 mlrd. EUR papildomų pajamų (1,8 % ES BVP). |
| --- | --- |

2.2.

Europos Komisijos skaičiavimais, pagrindiniam TEN-T tinklui sukurti 2021–2030 m. reikės maždaug 500 mlrd. EUR investicijų, o visa apimančiam tinklui užbaigti prireiks maždaug 1 500 mlrd. EUR. Į šią Europos transporto infrastruktūrą investuotos lėšos pasižymės sverto poveikiu: kasmet iki 2030 m. jos padės sukurti 13 mln. darbo vietų ir iki 4 500 mlrd. EUR papildomų pajamų (1,8 % ES BVP).

| 2.3. | 2018 m. birželio mėn. Komisija pranešė ketinanti pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą 30,6 mlrd. EUR skirti Europos infrastruktūros tinklų priemonei; palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu, tai būtų 47 % nominalus padidėjimas. Nepaisant to, tvirtos ES valios ir indėlio siekiant užbaigti TEN-T tinklą nepakaks, jei valstybės narės pačios neprisiims realios atsakomybės ir neįvardys alternatyvių bendro arba visiško transporto infrastruktūros projektų finansavimo sprendimų. |
| --- | --- |

2.3.

2018 m. birželio mėn. Komisija pranešė ketinanti pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą 30,6 mlrd. EUR skirti Europos infrastruktūros tinklų priemonei; palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu, tai būtų 47 % nominalus padidėjimas. Nepaisant to, tvirtos ES valios ir indėlio siekiant užbaigti TEN-T tinklą nepakaks, jei valstybės narės pačios neprisiims realios atsakomybės ir neįvardys alternatyvių bendro arba visiško transporto infrastruktūros projektų finansavimo sprendimų.

| 2.4. | TEN-T investicinių programų įgyvendinimas apima tiek investuotojų identifikavimą ir reikiamų lėšų skyrimą, tiek teisinio ir administracinio pagrindo suformavimą, siekiant užtikrinti, kad investicijos galėtų būti realizuojamos laiku ir atitiktų nustatytus standartus. Iš viešų konsultacijų paaiškėjo, kad visi suinteresuotieji subjektai (viešieji ir privatūs investuotojai, verslo įmonės, pilietinės visuomenės organizacijos ir visuomenės nariai) nori, kad su infrastruktūros projektų įgyvendinimu susijusios administracinės procedūros būtų veiksmingos, nuspėjamos, atitinkančios darnaus vystymosi principus ir skaitmeninių technologijų pažangą ir orientuotos į Europos ir šalių nacionalinėje politikoje, susijusioje su judumu ES, nustatytų tikslų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

2.4.

TEN-T investicinių programų įgyvendinimas apima tiek investuotojų identifikavimą ir reikiamų lėšų skyrimą, tiek teisinio ir administracinio pagrindo suformavimą, siekiant užtikrinti, kad investicijos galėtų būti realizuojamos laiku ir atitiktų nustatytus standartus. Iš viešų konsultacijų paaiškėjo, kad visi suinteresuotieji subjektai (viešieji ir privatūs investuotojai, verslo įmonės, pilietinės visuomenės organizacijos ir visuomenės nariai) nori, kad su infrastruktūros projektų įgyvendinimu susijusios administracinės procedūros būtų veiksmingos, nuspėjamos, atitinkančios darnaus vystymosi principus ir skaitmeninių technologijų pažangą ir orientuotos į Europos ir šalių nacionalinėje politikoje, susijusioje su judumu ES, nustatytų tikslų įgyvendinimą.

| 2.5. | Pasiūlymo dėl reglamento 6 straipsnyje nustatyti tokie leidimų išdavimo proceso vykdymo etapai ir terminai: etapas iki paraiškos pateikimo, kuris neturėtų viršyti dvejų metų, ir etapas, apimantis paraiškos vertinimą ir vienos kompetentingos institucijos sprendimo priėmimą, kuris neturėtų viršyti vienerių metų. Pasiūlyme nustatyti laiko terminai nedaro tiesioginio poveikio, be kita ko, administracinėms apeliacinėms procedūroms bei skundams teismine tvarka teisme arba tribunole. |
| --- | --- |

2.5.

Pasiūlymo dėl reglamento 6 straipsnyje nustatyti tokie leidimų išdavimo proceso vykdymo etapai ir terminai: etapas iki paraiškos pateikimo, kuris neturėtų viršyti dvejų metų, ir etapas, apimantis paraiškos vertinimą ir vienos kompetentingos institucijos sprendimo priėmimą, kuris neturėtų viršyti vienerių metų. Pasiūlyme nustatyti laiko terminai nedaro tiesioginio poveikio, be kita ko, administracinėms apeliacinėms procedūroms bei skundams teismine tvarka teisme arba tribunole.

| 2.6. | Etapui iki paraiškos pateikimo nustatomi terminai, kurių viena kompetentinga institucija privalo laikytis, kad pabaigtų pagrindinius šio etapo tarpsnius. Todėl:






  — | ne vėliau kaip per du mėnesius nuo projekto rengėjo parengto pranešimo gavimo dienos viena kompetentinga institucija turi arba patvirtinti leidimų išdavimo proceso pradžią, arba, jei mano, kad projektas nėra parengtas tinkamai, pranešimą atmesti informuojant apie tai raštu, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Etapui iki paraiškos pateikimo nustatomi terminai, kurių viena kompetentinga institucija privalo laikytis, kad pabaigtų pagrindinius šio etapo tarpsnius. Todėl:

—

ne vėliau kaip per du mėnesius nuo projekto rengėjo parengto pranešimo gavimo dienos viena kompetentinga institucija turi arba patvirtinti leidimų išdavimo proceso pradžią, arba, jei mano, kad projektas nėra parengtas tinkamai, pranešimą atmesti informuojant apie tai raštu,

| — | per tris mėnesius nuo leidimų išdavimo proceso pradžios viena kompetentinga institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su projekto rengėju ir kitomis atitinkamomis institucijomis, turi parengti ir projekto rengėjui pateikti išsamius paraiškos metmenis, kurie turi būti pateikti prieš tai, kai gali būti išduoti leidimai, kurių reikia norint pradėti vykdyti projektą, |
| --- | --- |

—

per tris mėnesius nuo leidimų išdavimo proceso pradžios viena kompetentinga institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su projekto rengėju ir kitomis atitinkamomis institucijomis, turi parengti ir projekto rengėjui pateikti išsamius paraiškos metmenis, kurie turi būti pateikti prieš tai, kai gali būti išduoti leidimai, kurių reikia norint pradėti vykdyti projektą,

| — | ne vėliau kaip per du mėnesius nuo išsamių paraiškos dokumentų pateikimo dienos kompetentinga institucija turi raštu informuoti projekto rengėją, ar paraiškos byla yra parengta. |
| --- | --- |

—

ne vėliau kaip per du mėnesius nuo išsamių paraiškos dokumentų pateikimo dienos kompetentinga institucija turi raštu informuoti projekto rengėją, ar paraiškos byla yra parengta.

| 2.7. | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta,
  Komisija deda pastangas, kad ši iniciatyva padėtų pasiekti keturis pagrindinius tikslus
  :






  I. | sumažinti vėlavimus, kurių pasitaiko įgyvendinant TEN-T infrastruktūros projektus, kad TEN-T tinklas būtų užbaigtas; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta,
  Komisija deda pastangas, kad ši iniciatyva padėtų pasiekti keturis pagrindinius tikslus

I.

sumažinti vėlavimus, kurių pasitaiko įgyvendinant TEN-T infrastruktūros projektus, kad TEN-T tinklas būtų užbaigtas;

| II. | nustatyti aiškesnes procedūras, kurių turi laikytis su projektų rengimu ir įgyvendinimu susiję subjektai, ypač tas, kurios susijusios su leidimų išdavimu ar viešųjų pirkimų procedūromis, tačiau taip pat tas, kurios susijusios su prašymais gauti valstybės pagalbą ar kitomis situacijomis, kuriose reikalingas valdžios institucijų įsikišimas; |
| --- | --- |

II.

nustatyti aiškesnes procedūras, kurių turi laikytis su projektų rengimu ir įgyvendinimu susiję subjektai, ypač tas, kurios susijusios su leidimų išdavimu ar viešųjų pirkimų procedūromis, tačiau taip pat tas, kurios susijusios su prašymais gauti valstybės pagalbą ar kitomis situacijomis, kuriose reikalingas valdžios institucijų įsikišimas;

| III. | sudaryti sąlygas vykdant tarpvalstybinius projektus, kuriuos įgyvendina bendras subjektas, sistemingai taikyti vieną bendrą sistemą, išskyrus atvejus, kai dalyvaujanti valstybė narė nusprendžia kitaip; |
| --- | --- |

III.

sudaryti sąlygas vykdant tarpvalstybinius projektus, kuriuos įgyvendina bendras subjektas, sistemingai taikyti vieną bendrą sistemą, išskyrus atvejus, kai dalyvaujanti valstybė narė nusprendžia kitaip;

| IV. | suteikti daugiau aiškumo visuomenei ir pilietinės visuomenės organizacijoms, tobulinant skaidrumo sistemą ir jų įtraukimo į TEN-T projektų planavimo ir įgyvendinimo procesus tvarką. |
| --- | --- |

IV.

suteikti daugiau aiškumo visuomenei ir pilietinės visuomenės organizacijoms, tobulinant skaidrumo sistemą ir jų įtraukimo į TEN-T projektų planavimo ir įgyvendinimo procesus tvarką.

3.   Konkrečios pastabos

Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK nuogąstauja, kad užbaigti TEN-T tinklą bus neįmanoma be tvirto politinio valstybių narių įsipareigojimo, tvirto vadovavimo ir glaudaus bendradarbiavimo Europos lygmeniu. Šis pasiūlymas dėl reglamento, kuris buvo parengtas atsižvelgiant į visoje ES sukauptą geriausią patirtį, suteikia pridėtinės vertės, nes juo reguliuojami tam tikri esminiai aspektai, susiję su projekto įgyvendinimui svarbių terminų laikymusi ir tolesniu viešųjų bei privačių investuotojų pritraukimu dalyvauti transporto infrastruktūros viešuosiuose pirkimuose. |
| --- | --- |

3.1.

EESRK nuogąstauja, kad užbaigti TEN-T tinklą bus neįmanoma be tvirto politinio valstybių narių įsipareigojimo, tvirto vadovavimo ir glaudaus bendradarbiavimo Europos lygmeniu. Šis pasiūlymas dėl reglamento, kuris buvo parengtas atsižvelgiant į visoje ES sukauptą geriausią patirtį, suteikia pridėtinės vertės, nes juo reguliuojami tam tikri esminiai aspektai, susiję su projekto įgyvendinimui svarbių terminų laikymusi ir tolesniu viešųjų bei privačių investuotojų pritraukimu dalyvauti transporto infrastruktūros viešuosiuose pirkimuose.

| 3.2. | EESRK pritaria Komisijos požiūriui ir mano, kad, atsižvelgiant į pagrindinius šiuo pasiūlymu reguliuojamus aspektus, jis yra tinkamas ir aktualus. Šie aspektai yra: bendros svarbos TEN-T projektų pripažinimas prioritetiniais; leidimų išdavimo procesų integravimas; vienos kompetentingos institucijos, kuri būtų atsakinga už leidimų išdavimą, paskyrimas; tarpvalstybinių leidimų išdavimo procedūros koordinavimas; viešųjų pirkimų procedūros tarpvalstybiniuose bendros svarbos projektuose supaprastinimas; ES techninės pagalbos taikant šį reglamentą ir įgyvendinant bendros svarbos projektus teikimas. |
| --- | --- |

3.2.

EESRK pritaria Komisijos požiūriui ir mano, kad, atsižvelgiant į pagrindinius šiuo pasiūlymu reguliuojamus aspektus, jis yra tinkamas ir aktualus. Šie aspektai yra: bendros svarbos TEN-T projektų pripažinimas prioritetiniais; leidimų išdavimo procesų integravimas; vienos kompetentingos institucijos, kuri būtų atsakinga už leidimų išdavimą, paskyrimas; tarpvalstybinių leidimų išdavimo procedūros koordinavimas; viešųjų pirkimų procedūros tarpvalstybiniuose bendros svarbos projektuose supaprastinimas; ES techninės pagalbos taikant šį reglamentą ir įgyvendinant bendros svarbos projektus teikimas.

| 3.3. | Komisijos pasirinkta politikos galimybė, pagal kurią numatomi
  riboti, decentralizuoti privalomi nacionalinio lygmens veiksmai,
  yra suprantama atsižvelgiant į pastarojo laikotarpio politinius įvykius kai kuriose valstybėse narėse ir atskleidžia įdomų vaizdą, kokią poziciją šalių Vyriausybės užima ES teisėkūros iniciatyvų, kuriomis propaguojamas Europos lygmens bendradarbiavimas srityse, kuriose taikytini subsidiarumo reikalavimai, atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.3.

Komisijos pasirinkta politikos galimybė, pagal kurią numatomi
  riboti, decentralizuoti privalomi nacionalinio lygmens veiksmai,

| 3.4. | Šiuo pasiūlymu reguliuojami leidimų išdavimo procesų terminai, yra vertintini teigiamai, tačiau jie pernelyg optimistiški turint galvoje kliūtis, susijusias su atitiktimi nacionalinės teisės aktams investicijų ir viešųjų pirkimų srityje. |
| --- | --- |

3.4.

Šiuo pasiūlymu reguliuojami leidimų išdavimo procesų terminai, yra vertintini teigiamai, tačiau jie pernelyg optimistiški turint galvoje kliūtis, susijusias su atitiktimi nacionalinės teisės aktams investicijų ir viešųjų pirkimų srityje.

| 3.5. | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą nustatyti, kiek ilgiausiai gali trukti leidimų išdavimo procesai, tačiau pažymi, jog, siekiant užtikrinti, kad siūlomi terminai būtų realistiški atsižvelgiant į konkrečią įvairių valstybių narių padėtį, svarbu pasitarti ir su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis. Remiantis iki šiol sukaupta patirtimi, tikėtina, kad laikas, reikalingas norint pereiti kiekvieną iš procedūros etapų – įskaitant techninių dokumentų, techninių ir ekonominių rodiklių ir viešųjų pirkimų procedūrų patvirtinimą ir atitinkamų sutarčių sudarymą ir įgyvendinimą laikantis nustatytų terminų ir nacionalinės teisės aktų – gali gerokai viršyti šiame reglamente siūlomus terminus. |
| --- | --- |

3.5.

EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą nustatyti, kiek ilgiausiai gali trukti leidimų išdavimo procesai, tačiau pažymi, jog, siekiant užtikrinti, kad siūlomi terminai būtų realistiški atsižvelgiant į konkrečią įvairių valstybių narių padėtį, svarbu pasitarti ir su kompetentingomis nacionalinėmis institucijomis. Remiantis iki šiol sukaupta patirtimi, tikėtina, kad laikas, reikalingas norint pereiti kiekvieną iš procedūros etapų – įskaitant techninių dokumentų, techninių ir ekonominių rodiklių ir viešųjų pirkimų procedūrų patvirtinimą ir atitinkamų sutarčių sudarymą ir įgyvendinimą laikantis nustatytų terminų ir nacionalinės teisės aktų – gali gerokai viršyti šiame reglamente siūlomus terminus.

| 3.6. | Kai kuriuos vėlavimus, pasitaikančius įgyvendinant TEN-T projektus, nulemia netinkama ir kai kuriais atvejais pernelyg politizuota nacionalinė institucinė sistema, kurioje valdžios institucijos nepajėgia įvykdyti reformų ir pritaikyti šiuolaikinių darbo metodų ir kurioje tebetaikomos pasenusios administracinės procedūros, kurių jau seniai atsisakė kitos institucijos, kuriose plačiai taikomi skaitmeninės revoliucijos sprendimai. |
| --- | --- |

3.6.

Kai kuriuos vėlavimus, pasitaikančius įgyvendinant TEN-T projektus, nulemia netinkama ir kai kuriais atvejais pernelyg politizuota nacionalinė institucinė sistema, kurioje valdžios institucijos nepajėgia įvykdyti reformų ir pritaikyti šiuolaikinių darbo metodų ir kurioje tebetaikomos pasenusios administracinės procedūros, kurių jau seniai atsisakė kitos institucijos, kuriose plačiai taikomi skaitmeninės revoliucijos sprendimai.

| 3.7. | Turint galvoje tokią padėtį, šis reglamentas turės tiesioginės įtakos administracinėms valstybių narių struktūroms, neatitinkančioms europinių standartų. Turėtų būti apsvarstyta šių institucijų reforma; todėl 9 straipsnyje siūloma techninė pagalba bus vertinga toms valstybėms narėms, kurios jos prašo siekdamos įgyvendinti projektus, susijusius su TEN-T pagrindinio tinklo užbaigimu. Bet kokiu atveju reikia papildomos informacijos, susijusios su tinkamumo kriterijais ir procedūra, kuri būtų taikytina norint gauti pasiūlyme numatomą teikti techninę pagalbą. |
| --- | --- |

3.7.

Turint galvoje tokią padėtį, šis reglamentas turės tiesioginės įtakos administracinėms valstybių narių struktūroms, neatitinkančioms europinių standartų. Turėtų būti apsvarstyta šių institucijų reforma; todėl 9 straipsnyje siūloma techninė pagalba bus vertinga toms valstybėms narėms, kurios jos prašo siekdamos įgyvendinti projektus, susijusius su TEN-T pagrindinio tinklo užbaigimu. Bet kokiu atveju reikia papildomos informacijos, susijusios su tinkamumo kriterijais ir procedūra, kuri būtų taikytina norint gauti pasiūlyme numatomą teikti techninę pagalbą.

| 3.8. | Neretai vėluojama ir dėl teisinių ginčų, kylančių po konfliktų tarp suinteresuotųjų subjektų ar šalių, vienaip ar kitaip susijusių su projektų įgyvendinimu. Vienas iš teisingumo užtikrinimo aspektų – pusiausvyra tarp asmenų teisių ir nacionalinės teisės. Iš to, kad valstybės narės turi išimtinę kompetenciją teisingumo srityje, ir to, kad nacionalinė ir europinė teisinės sistemos, pagal kurias reglamentuojamas infrastruktūros projektų leidimų išdavimas, yra labai sudėtingos, kyla daugybė teisinių aplinkybių, galinčių gerokai apsunkinti Komisijos plataus užmojo tikslų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.8.

Neretai vėluojama ir dėl teisinių ginčų, kylančių po konfliktų tarp suinteresuotųjų subjektų ar šalių, vienaip ar kitaip susijusių su projektų įgyvendinimu. Vienas iš teisingumo užtikrinimo aspektų – pusiausvyra tarp asmenų teisių ir nacionalinės teisės. Iš to, kad valstybės narės turi išimtinę kompetenciją teisingumo srityje, ir to, kad nacionalinė ir europinė teisinės sistemos, pagal kurias reglamentuojamas infrastruktūros projektų leidimų išdavimas, yra labai sudėtingos, kyla daugybė teisinių aplinkybių, galinčių gerokai apsunkinti Komisijos plataus užmojo tikslų įgyvendinimą.

| 3.9. | Administracinių skundų ir teisminių procedūrų trukmė ir ribojamųjų nuostatų poveikis, techniniai sunkumai, susiję su infrastruktūros darbų užbaigimu, itin svarbių administracinių dokumentų, reikalingų siekiant įtvirtinti procedūrų teisėtumą, nebuvimas ir reikiamų lėšų stoka – visa tai turi įtakos projektams reikalingų leidimų išdavimo procesų trukmei. Todėl, priimdamos galutinį sprendimą dėl leidimų išdavimo procesų terminų, kurie pagal šį pasiūlymą dėl reglamento būtų reguliuojami Europos lygmeniu, ES institucijos turi atsižvelgti į šiuos veiksnius. |
| --- | --- |

3.9.

Administracinių skundų ir teisminių procedūrų trukmė ir ribojamųjų nuostatų poveikis, techniniai sunkumai, susiję su infrastruktūros darbų užbaigimu, itin svarbių administracinių dokumentų, reikalingų siekiant įtvirtinti procedūrų teisėtumą, nebuvimas ir reikiamų lėšų stoka – visa tai turi įtakos projektams reikalingų leidimų išdavimo procesų trukmei. Todėl, priimdamos galutinį sprendimą dėl leidimų išdavimo procesų terminų, kurie pagal šį pasiūlymą dėl reglamento būtų reguliuojami Europos lygmeniu, ES institucijos turi atsižvelgti į šiuos veiksnius.

| 3.10. | Be to, geresnis ir specializuotas teisėjų, tesimo tarnautojų ir advokatų mokymas bendros svarbos infrastruktūros projektų srityje galėtų padėti sutrumpinti teismo procesus ir užtikrinti aukštesnius teisingumo standartus visiškai laikantis teisinių reikalavimų. |
| --- | --- |

3.10.

Be to, geresnis ir specializuotas teisėjų, tesimo tarnautojų ir advokatų mokymas bendros svarbos infrastruktūros projektų srityje galėtų padėti sutrumpinti teismo procesus ir užtikrinti aukštesnius teisingumo standartus visiškai laikantis teisinių reikalavimų.

| 3.11. | Transporto infrastruktūros darbų viešųjų pirkimų procedūros užtrunka itin ilgai ir tai yra vienas iš pagrindinių TEN-T projektų vėlavimo veiksnių. EESRK mano, kad, jei viešųjų pirkimų srityje Europos lygiu būtų nustatytos standartizuotos sąlygos ir konkretūs principai, būtų galima paspartinti infrastruktūros projektų įgyvendinimo tempą. |
| --- | --- |

3.11.

Transporto infrastruktūros darbų viešųjų pirkimų procedūros užtrunka itin ilgai ir tai yra vienas iš pagrindinių TEN-T projektų vėlavimo veiksnių. EESRK mano, kad, jei viešųjų pirkimų srityje Europos lygiu būtų nustatytos standartizuotos sąlygos ir konkretūs principai, būtų galima paspartinti infrastruktūros projektų įgyvendinimo tempą.

| 3.12. | EESRK mano, kad nacionalinės institucijos gali užkirsti kelią galimam konfliktui įgyvendinant TEN-T projektus, veiksmingai ir laiku įtraukdamos suinteresuotuosius subjektus (šalis), dalyvaujančius dar nuo transporto infrastruktūros planavimo etapo, ir rengdamos konsultacijas su visuomene, pilietinės visuomenės organizacijomis ir susijusiomis vietos valdžios institucijomis. Vertėtų užmegzti socialinį ir pilietinį dialogą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, siekiant paskatinti visuomenę palankiau vertinti infrastruktūros projektus ir pagerinti administracijos darbo metodus, nustatant ir vykdant integruotus leidimų išdavimo procesus. |
| --- | --- |

3.12.

EESRK mano, kad nacionalinės institucijos gali užkirsti kelią galimam konfliktui įgyvendinant TEN-T projektus, veiksmingai ir laiku įtraukdamos suinteresuotuosius subjektus (šalis), dalyvaujančius dar nuo transporto infrastruktūros planavimo etapo, ir rengdamos konsultacijas su visuomene, pilietinės visuomenės organizacijomis ir susijusiomis vietos valdžios institucijomis. Vertėtų užmegzti socialinį ir pilietinį dialogą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, siekiant paskatinti visuomenę palankiau vertinti infrastruktūros projektus ir pagerinti administracijos darbo metodus, nustatant ir vykdant integruotus leidimų išdavimo procesus.

| 3.12.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymo tekste esama nenuoseklumo, nes pasiūlymo 2 straipsnio e punkte nurodytose apibrėžtyse sąvoka „tarpvalstybinis bendros svarbos projektas“ apribojama projektais, kuriuos įgyvendina bendras subjektas. Tačiau 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 1 dalyje nurodyta sąvoka, atrodytų, taip pat apima projektus, kai nėra bendro subjekto. |
| --- | --- |

3.12.1.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymo tekste esama nenuoseklumo, nes pasiūlymo 2 straipsnio e punkte nurodytose apibrėžtyse sąvoka „tarpvalstybinis bendros svarbos projektas“ apribojama projektais, kuriuos įgyvendina bendras subjektas. Tačiau 7 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 1 dalyje nurodyta sąvoka, atrodytų, taip pat apima projektus, kai nėra bendro subjekto.

| 3.13. | Kai kuriose valstybėse narėse prieš TEN-T ir TEN-E infrastruktūros projektus vykdomos dezinformacijos ir menkinimo kampanijos, nes jie kartais prieštarauja geopolitiniams šalių arba interesų grupių, kurios nori susikrauti politinio kapitalo iš pažangos arba nepakankamos pažangos įgyvendinant ES propaguojamus infrastruktūros projektus, interesams. Informuotumo didinimo veikla ir savalaikis tokių grėsmių nustatymas yra labai svarbūs politinei ir socialinei aplinkai, leidžiančiai įgyvendinti Europos transporto infrastruktūros politiką. ES institucijos gali neutralizuoti neigiamą dezinformacijos poveikį palaikydamos ryšius su žiniasklaida ir toliau rengdamos institucines priemones, skirtas teikti teisingą informaciją ir konsultuotis su visuomene. |
| --- | --- |

3.13.

Kai kuriose valstybėse narėse prieš TEN-T ir TEN-E infrastruktūros projektus vykdomos dezinformacijos ir menkinimo kampanijos, nes jie kartais prieštarauja geopolitiniams šalių arba interesų grupių, kurios nori susikrauti politinio kapitalo iš pažangos arba nepakankamos pažangos įgyvendinant ES propaguojamus infrastruktūros projektus, interesams. Informuotumo didinimo veikla ir savalaikis tokių grėsmių nustatymas yra labai svarbūs politinei ir socialinei aplinkai, leidžiančiai įgyvendinti Europos transporto infrastruktūros politiką. ES institucijos gali neutralizuoti neigiamą dezinformacijos poveikį palaikydamos ryšius su žiniasklaida ir toliau rengdamos institucines priemones, skirtas teikti teisingą informaciją ir konsultuotis su visuomene.

| 3.14. | EESRK mano, kad TEN-T tinklui numatyti tarpvalstybinio koordinavimo mechanizmai gali būti sustiprinti suteikus Europos koordinatoriams daugiau galių ir patobulinus jiems prieinamas priemones. Pasiūlyme dėl reglamento atsižvelgiama į šį aspektą ir konkrečiai apibrėžiamas svarbus TEN-T koordinatorių, kuriems pavesta atidžiai stebėti leidimų išdavimo procesus įgyvendinant bendros svarbos Europos projektus ir teikti reguliarias pažangos ataskaitas, vaidmuo. Siekiant kuo geriau pasinaudoti Europos koordinatorių patirtimi ir gebėjimais, gali tekti persvarstyti teisės aktus, kuriais apibrėžiama jų kompetencija, išplečiant jų atsakomybę siekiant stiprinti Europos vadovavimą įgyvendinant tarpvalstybinius transporto infrastruktūros projektus, kurių imasi valstybės narės. |
| --- | --- |

3.14.

EESRK mano, kad TEN-T tinklui numatyti tarpvalstybinio koordinavimo mechanizmai gali būti sustiprinti suteikus Europos koordinatoriams daugiau galių ir patobulinus jiems prieinamas priemones. Pasiūlyme dėl reglamento atsižvelgiama į šį aspektą ir konkrečiai apibrėžiamas svarbus TEN-T koordinatorių, kuriems pavesta atidžiai stebėti leidimų išdavimo procesus įgyvendinant bendros svarbos Europos projektus ir teikti reguliarias pažangos ataskaitas, vaidmuo. Siekiant kuo geriau pasinaudoti Europos koordinatorių patirtimi ir gebėjimais, gali tekti persvarstyti teisės aktus, kuriais apibrėžiama jų kompetencija, išplečiant jų atsakomybę siekiant stiprinti Europos vadovavimą įgyvendinant tarpvalstybinius transporto infrastruktūros projektus, kurių imasi valstybės narės.

| 3.15. | EESRK pažymi, kad už teisės nuostatų, nustatytų pasiūlyme dėl reglamento, nesilaikymą nenumatyta jokių sankcijų. Aiškesnė šio aspekto formuluotė sustiprintų teisiškai privalomą šio reglamento pobūdį, tad europiečiai, pilietinė visuomenė, valdžios institucijos ir nacionalinio bei Europos lygmens teismai bei tribunolai turėtų skaidrią ir nuspėjamą teisinę sistemą. |
| --- | --- |

3.15.

EESRK pažymi, kad už teisės nuostatų, nustatytų pasiūlyme dėl reglamento, nesilaikymą nenumatyta jokių sankcijų. Aiškesnė šio aspekto formuluotė sustiprintų teisiškai privalomą šio reglamento pobūdį, tad europiečiai, pilietinė visuomenė, valdžios institucijos ir nacionalinio bei Europos lygmens teismai bei tribunolai turėtų skaidrią ir nuspėjamą teisinę sistemą.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/274 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/274

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui „Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo: ES ateities susisiekimo strategija“

(COM(2018) 283 final)

(2019/C 62/43)

| Pranešėjas | Ulrich SAMM |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ulrich SAMM

| Konsultavimasis | Europos Komisija, 2018 6 18 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 207/1/1 |

Konsultavimasis

Europos Komisija, 2018 6 18

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

207/1/1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina komunikatą dėl susietojo ir automatizuoto susisiekimo, kuriame atveriama daugybė naujų galimybių vartotojams ir transporto įmonėms. EESRK yra įsitikinęs, kad automatizuotu susisiekimu mūsų visuomenė gaus daug naudos, nes juo gyventojams bus suteiktos naujos susisiekimo paslaugos su didesnėmis bendradarbiaujamosios ekonomikos galimybėmis, eismo optimizavimo privalumais aplinkos apsaugos srityje ir susisiekimu tiems, kurie patys vairuoti negali. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ES automobilių pramonė, kurioje sukaupta daug patirties kuriant transporto priemonių technologijas, yra gerai pasirengusi išnaudoti šią progą, tačiau tik su sąlyga, kad ES apibrėš standartus, kuriais bus suteikta galimybė vykdyti tarpvalstybinę veiklą ir sukurti sąveikumą tarp įvairių transporto priemonių gamintojų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Automatizuoto arba pusiau automatizuoto vairavimo pagrindinė ypatybė yra ta, kad tokiu vairavimu būtų galima gerokai pagerinti aktyviąją antžeminių transporto priemonių saugą ir reikšmingai sumažinti keliuose žūstančių žmonių skaičių arba visai jį panaikinti. Tačiau automatizuotų transporto priemonių sukelti eismo įvykiai, kuriuose žūtų žmonės, pradiniame tyrimų etape galėtų sustabdyti šių technologijų vystymą. Todėl EESRK rekomenduoja, kad visi su automatizuotu vairavimu susiję bandomieji projektai ir bandymų procedūros būtų atliekami laikantis griežčiausių įmanomų saugos standartų, net jei pritaikius šią ribinę sąlygą šių technologijų vystymas palyginti su konkurentais už ES ribų sulėtėtų. Kalbant apie ilgalaikius planus, tai leis sukurti geresnius, palankiau vertinamus produktus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK yra įsitikinęs, kad autonominiai automobiliai (5 automatizacijos lygio) bus pripažinti tik tada, kai jų saugumo lygis atitiks kitų keleivinio transporto sistemų, tokių kaip traukiniai ar dideli lėktuvai, saugumo lygį (beveik 100 % saugumą). Tai didžiulė kliūtis, nes autonominės transporto priemonės, įprastiniai automobiliai ir kiti eismo dalyviai (dviratininkai, pėstieji, specialiosios paskirties transporto priemonės) dalijasi tais pačiais keliais. „100 % saugumas“, kita vertus, galėtų būti pagrindinė išeitis sprendžiant tam tikrus su autonominėmis transporto priemonėmis susijusius etikos klausimus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pripažįsta, kad pusiau automatizuotomis transporto priemonėmis (1–4 automatizacijos lygio), kuriose įdiegta daug pagalbinių sistemų, jau dabar galima sumažinti žūčių skaičių, todėl pritaria Komisijos požiūriui, pagal kurį didinamas transporto priemonėms skirtų naujų saugos elementų skaičius, kaip numatyta persvarstant Bendrosios motorinių transporto priemonių saugos reglamentą. Vis dėlto EESRK atkreipia dėmesį į dvi problemines sritis, kuriose gali kilti kliūčių siekiant gauti visuomenės pritarimą: a) papildomos išlaidos ir b) didėjantis automobilio vairavimo sudėtingumas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Įprastuose mokymuose vairuotojo pažymėjimui gauti naujausios pagalbinių sistemų technologijos nėra įtrauktos. Akivaizdu, kad reikalingi papildomi mokymai. EESRK laikosi nuomonės, kad automobilių pramonė kartu su savivaldybėmis privalo nedelsiant privatiems ir profesionaliems vairuotojams pasiūlyti mokymo kursus ir mokymų vietas, priešingu atveju iškils didelių kliūčių naujų su sauga susijusių technologijų diegimui. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mokymai vairuoti pusiau automatizuotus automobilius, kurių vairavimui reikalingi nauji įgūdžiai ir atsakomybė, bus labai svarbūs kuriant šiuolaikinį profesionalaus vairuotojo profilį ir reaguojant į didėjančią paklausą transporto srityje. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pripažįsta, kad ateityje sėkmingai įdiegus visišką automatizaciją (5 automatizacijos lygio), gali prasidėti plataus masto darbo vietų naikinimas (pvz., sunkvežimių ir autobusų vairuotojų). EESRK tvirtina, kad automatizavimo privalumus turi pajusti visa visuomenė ir todėl primygtinai ragina socialinius partnerius kartu planuoti būsimus pokyčius ir galiausiai derėtis dėl naujų kolektyvinių sutarčių dėl automatizavimo diegimo kelių transporte. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Direktyva dėl atsakomybės už gaminius turėtų būti pataisyta taip, kad į ją būtų įtraukti kilnojami gaminiai ir paslaugos, taip pat produktai su įdiegta programine įranga, kad vartotojams netektų ieškoti, kam priklauso atsakomybė. Be to, sudėtingesnėje skaitmeninėje aplinkoje prievolė įrodyti gaminio veikimo sutrikimo atveju taip pat yra susirūpinimą keliantis klausimas, kuris turėtų būti reglamentuotas vartotojams palanku būdu. Komitetas labai ragina Komisiją pirmiausia numatyti draudimo direktyvos, susijusios su autonominėmis transporto priemonėmis, pokyčius ir užtikrinti kompensacijas eismo įvykiuose nukentėjusiems asmenims. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Padidėjus susietumui transporto priemonių duomenys gali būti prieinami iš kiekvieno pasaulio kampelio. Kaip jau žinome iš patirties išmaniųjų telefonų ir kompiuterių srityje, tai kelia didelę riziką ir saugos, saugumo bei privatumo iššūkius. Tokie pat standartai negali būti taikomi transporto priemonėms, kai iškyla mirties arba sužalojimų rizika. Todėl EESRK pabrėžia, kad bet kokios naujos taisyklės dėl prieigos prie transporto priemonių duomenų privalo būti grindžiamos principu „pirmiausia – sauga“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK palankiai vertina Komisijos požiūrį, kad pirmenybė turi būti teikiama transporto priemonių apsaugos nuo kibernetinių išpuolių reglamentavimui, užtikrinant saugius ir patikimus transporto priemonių ir infrastruktūros ryšius ir tinkamo lygio duomenų apsaugą pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK yra pasirengęs dalyvauti Komisijos numatytame autonominio susisiekimo socialinio ir ekonominio bei poveikio aplinkai vertinime ir ES forume, skirtame konkretiems etikos klausimams spręsti. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Įžanga

| 2.1. | Iniciatyvą „Europa kelyje“ sudaro keletas teisinių iniciatyvų, pateikiamų trimis rinkiniais. Pirmasis rinkinys atspindi Europos užmojį užtikrinti sparčią pažangą siekiant iki 2025 m. įdiegti netaršaus, konkurencingo ir susietojo susisiekimo sistemą, kuri yra itin svarbi gerai veikiančiai Bendrai Europos transporto erdvei (1). Antrajame rinkinyje daugiau dėmesio skiriama priemonėms, skirtoms sumažinti kelių transporto išmetamų teršalų kiekį (2). Trečiajame rinkinyje, kuris šiuo metu įgyvendinamas ir dėl kurio rengiama ši nuomonė, didžiausias dėmesys skiriamas saugos klausimams pagal Komisijos komunikate pateiktą strategiją „Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo“ (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Skaitmeninimas veikiausiai visų pirma iš esmės pakeis antžeminio transporto technologijas. Todėl šį komunikatą reikėtų vertinti žvelgiant iš platesnės perspektyvos ir atsižvelgiant į tokius klausimus kaip darbo ateitis, moksliniai tyrimai ir inovacijos, dirbtinis intelektas (DI) ir įgūdžių darbotvarkė. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Svarbiausios pasiūlymo nuostatos

| 3.1. | Šiame komunikate Komisija siūlo visapusišką ES požiūrį į susietąjį ir automatizuotą susisiekimą, nustatydama plataus užmojo Europos darbotvarkę, pateikdama bendrą viziją ir nurodydama paramos veiksmus, reikalingus kuriant ir diegiant pagrindines technologijas, paslaugas ir infrastruktūrą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisija tęsia visiškai saugaus eismo vizijos iki 2050 m. projektą, nes automatizuotu vairavimu galima iš esmės pakeisti padėtį ir reikšmingai sumažinti žūstančiųjų keliuose skaičių arba visai jį panaikinti. Tokiu būdu ji taip pat padeda įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus, susijusius su gera sveikata ir gerove, taip pat su tvariais miestais ir bendruomenėmis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Siekdama, kad ES būtų stipresnė automatizuoto susisiekimo technologijų ir infrastruktūros srityje, Komisija finansuoja įvairias priemones ir siūlo keletą iniciatyvų:






  — | Europos infrastruktūros tinklų priemonę (450 mln. EUR) transporto skaitmeninimui, taip sudarant palankesnes sąlygas automatizavimui, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

Europos infrastruktūros tinklų priemonę (450 mln. EUR) transporto skaitmeninimui, taip sudarant palankesnes sąlygas automatizavimui,

| — | didelio masto bandymus, grindžiamus 5G ryšio tarpvalstybiniais koridoriais, |
| --- | --- |

—

didelio masto bandymus, grindžiamus 5G ryšio tarpvalstybiniais koridoriais,

| — | tyrimų ir inovacijų finansavimo prioritetus (programa „Horizontas 2020“ ir būsima bendroji programa). |
| --- | --- |

—

tyrimų ir inovacijų finansavimo prioritetus (programa „Horizontas 2020“ ir būsima bendroji programa).

| 3.4. | Iki 2019 m. ES pradės nemokamai teikti pradines sistemos GALILEO didelio tikslumo paslaugas ir tai bus pirma tokia visame pasaulyje teikiama navigacijos paslauga. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Siekdama užtikrinti vidaus rinką, būtiną saugiam automatizuoto susisiekimo diegimui, Komisija siūlo (didžiąja dalimi peržiūrint Bendrosios motorinių transporto saugos reglamentą):






  — | bendradarbiauti su valstybėmis narėmis rengiant gaires, kad būtų užtikrintas suderintas požiūris į nacionalinius automatizuotų transporto priemonių ad hoc
  saugos vertinimus, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

bendradarbiauti su valstybėmis narėmis rengiant gaires, kad būtų užtikrintas suderintas požiūris į nacionalinius automatizuotų transporto priemonių ad hoc
  saugos vertinimus,

| — | pradėti dirbti kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, siekiant formuoti naują požiūrį į automatizuotų transporto priemonių saugos sertifikavimą, |
| --- | --- |

—

pradėti dirbti kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, siekiant formuoti naują požiūrį į automatizuotų transporto priemonių saugos sertifikavimą,

| — | diegti naujus saugos elementus automatizuotose transporto priemonėse peržiūrint Bendrosios motorinių transporto saugos reglamentą, |
| --- | --- |

—

diegti naujus saugos elementus automatizuotose transporto priemonėse peržiūrint Bendrosios motorinių transporto saugos reglamentą,

| — | reglamentuoti duomenų savirašius automatizuotose transporto priemonėse, |
| --- | --- |

—

reglamentuoti duomenų savirašius automatizuotose transporto priemonėse,

| — | reglamentuoti transporto priemonių važiavimą vilkstine, kad būtų užtikrintas standartizuotas keitimasis duomenimis tarp įvairių transporto priemonių gamintojų, |
| --- | --- |

—

reglamentuoti transporto priemonių važiavimą vilkstine, kad būtų užtikrintas standartizuotas keitimasis duomenimis tarp įvairių transporto priemonių gamintojų,

| — | reglamentuoti transporto priemonių apsaugą nuo kibernetinių išpuolių, |
| --- | --- |

—

reglamentuoti transporto priemonių apsaugą nuo kibernetinių išpuolių,

| — | patenkinti poreikį turėti specifikacijas, susijusias su valdžios institucijoms reikalinga prieiga prie transporto priemonių duomenų, |
| --- | --- |

—

patenkinti poreikį turėti specifikacijas, susijusias su valdžios institucijoms reikalinga prieiga prie transporto priemonių duomenų,

| — | priimti deleguotąjį reglamentą, kuriuo būtų užtikrinti saugūs ir patikimi transporto priemonių ir infrastruktūros ryšiai ir tinkamo lygio duomenų apsauga pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą. |
| --- | --- |

—

priimti deleguotąjį reglamentą, kuriuo būtų užtikrinti saugūs ir patikimi transporto priemonių ir infrastruktūros ryšiai ir tinkamo lygio duomenų apsauga pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą.

| 3.6. | Remdamasi Tarybos išvadomis, Komisija ketina įvertinti automatizavimo ir skaitmeninimo transporto srityje socialinį ir ekonominį poveikį bei poveikį aplinkai, atsižvelgdama į šiame sektoriuje reikalingus naujus įgūdžius. Šiuo tikslu Komisija:






  — | konsultuos suinteresuotuosius subjektus dėl autonominio susisiekimo socialinio ir ekonominio poveikio ir poveikio aplinkai, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

konsultuos suinteresuotuosius subjektus dėl autonominio susisiekimo socialinio ir ekonominio poveikio ir poveikio aplinkai,

| — | rems naujų įgūdžių įgijimą, darbo jėgos išlaikymą ir perkvalifikavimą šiame sektoriuje pagal naują Europos įgūdžių darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

rems naujų įgūdžių įgijimą, darbo jėgos išlaikymą ir perkvalifikavimą šiame sektoriuje pagal naują Europos įgūdžių darbotvarkę,

| — | įsteigs ES forumą, kuriame bus svarstomi konkretūs dėl autonominio susisiekimo kylantys etikos klausimai. |
| --- | --- |

—

įsteigs ES forumą, kuriame bus svarstomi konkretūs dėl autonominio susisiekimo kylantys etikos klausimai.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | Sparčiu ir patikimu internetu pagrįstas skaitmeninimas ir automatizavimas atveria daugybę naujų galimybių vartotojams ir įmonėms, norintiems geresnės kokybės, patogaus, lankstaus, įperkamo ir saugaus kelių transporto. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ES automobilių pramonės sektorius su savo patirtimi vystant transporto priemonių technologijas yra tinkamai pasirengęs išnaudoti šias galimybes. EESRK pabrėžia, kad bendras tikslas turi būti suderinti sistemas arba rasti techninius sprendimus, kad jos galėtų veikti keliose valstybėse, kadangi tai gyvybiškai svarbu sklandžiam vidaus rinkos veikimui. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Transporto priemonių tarpusavio junglumas ir jų junglumas su stacionaria infrastruktūra yra svarbi priemonė, kurios reikės, kad būtų galima visapusiškai naudotis skaitmeninėmis technologijomis. Todėl EESRK palankiai vertina tvarkaraštį, pagal kurį bus kuriama Europos aukšto pralaidumo plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, kuri užtikrins nenutrūkstamą 5G ryšio aprėptį ir itin aukšto pralaidumo interneto junglumą visose didžiosiose sausumos transporto magistralėse (4). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK dar kartą ragina Komisiją tęsti visiškai saugaus eismo vizijos iki 2050 m. projektą. Pagrindinė automatizuoto arba pusiau automatizuoto vairavimo ypatybė yra ta, kad tokiu vairavimu būtų galima gerokai pagerinti aktyviąją antžeminių transporto priemonių saugą ir reikšmingai sumažinti žūstančiųjų keliuose skaičių arba visai jį panaikinti. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Visuomenės pritarimas, socialinis ir ekonominis poveikis

| 5.1. | Naujas technologijas sėkmingai įgyvendinti galima tik tada, kai tinkamai išsprendžiamas socialinio ir ekonominio poveikio klausimas. Visuomenės pritarimas yra ypač svarbus automatizuoto susisiekimo diegimui. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK yra įsitikinęs dėl susietojo ir automatizuoto susisiekimo naudos mūsų visuomenei, nes juo gyventojams bus teikiamos naujos susisiekimo paslaugos su didesnėmis bendradarbiaujamosios ekonomikos ir aplinkos apsaugos galimybėmis bei susisiekimu tiems, kurie patys vairuoti negali. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pusiau automatizuotas ir automatizuotas vairavimas privalo būti aiškiai skiriami dėl saugos ir atsakomybės klausimų. Pusiau automatizuotose transporto priemonėse (1–4 automatizacijos lygio) naujos technologijos (radaras, kamera, lazeris) padeda vairuotojui, o autonominiuose automobiliuose (5 automatizacijos lygio) vairuotojo visai nereikia. Pirmuoju atveju bet kokiomis aplinkybėmis atsakingas lieka vairuotojas, o antruoju atveju atsakomybės aspektą reikėtų patikslinti. EESRK yra įsitikinęs, kad autonominiai automobiliai turi atitikti tokius pat saugos standartus, kokius atitinka kitos keleivinio transporto sistemos, pavyzdžiui, traukiniai ir dideli lėktuvai. Pašalinus žmogaus daromas klaidas, automatizuoto transporto sistemos turėtų tapti visiškai saugios. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Mūsų visuomenė tam tikru mastu toleruoja žmogaus daromas klaidas ir tai paaiškina, kodėl susitaikyta su 25 000 žmonių žūtimis ES keliuose 2016 m. Tai gerokai skiriasi nuo požiūrio į kitas transporto sistemas, kuriose keleiviai yra pasyvūs. Reikalavimas, kad autonominės transporto priemonės būtų visiškai saugios (100 % saugumas) tampa didžiule kliūtimi, nes šios transporto priemonės, įprastiniai automobiliai ir kiti eismo dalyviai (dviratininkai, pėstieji, specialiosios paskirties transporto priemonės) dalijasi tais pačiais keliais. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Su automatizuotomis transporto priemonėmis susiję nelaimingi atsitikimai, kurių metu žūsta žmonės, galėtų sustabdyti šios technologijos diegimą, net jei tokių atsitikimų rodiklis būtų santykinai žemas. Todėl EESRK rekomenduoja, kad visi su automatizuotu vairavimu susiję bandomieji projektai ir bandymų procedūros būtų atliekamos laikantis griežčiausių įmanomų saugos standartų. Pritaikius šią ribinę sąlygą, plėtra, palyginti su konkurentais už ES ribų, sulėtėtų, tačiau, kita vertus, tai padidintų visuomenės pritarimą ir laikui bėgant leistų sukurti geresnius produktus. EESRK pažymi, kad automatizuotų transporto priemonių 100 % saugumas galėtų tapti įmanomas tik reikšmingai pertvarkius kelių sistemą. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Sprendžiant itin automatizuotoms transporto priemonėms skirtų etikos gairių rengimo klausimą, EESRK primena principą „valdo žmogus“ (angl. human in command), keletą kartų pabrėžtą kitose nuomonėse. Pagal šį principą tik žmonės priima „atsakingus sprendimus“, o tai daro įtaką automatizuotų transporto priemonių projektavimui ir aplinkai, kurioje jomis leidžiama naudotis. Vis dėlto autonominių transporto priemonių saugumą užtikrinančių veiksmų (pvz., vengti nelaimingų atsitikimų) programavimo lygmenyje gali iškilti rimtų etikos problemų, kurias būtina spręsti. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EESRK pripažįsta, kad pusiau automatizuotomis transporto priemonėmis (1–4 automatizacijos lygio) jau dabar galima sumažinti žūčių keliuose skaičių, todėl jis pritaria Komisijos požiūriui, pagal kurį didinamas naujų transporto priemonėms skirtų saugos elementų skaičius, kaip numatyta persvarstant Bendrosios motorinių transporto priemonių saugos reglamentą. EESRK atkreipia dėmesį į dvi problemines sritis, kuriose gali kilti kliūčių siekiant gauti visuomenės pritarimą: a) papildomi techniniai elementai gali gerokai padidinti automobilio kainą ir b) augantis pagalbinių sistemų skaičius gali padaryti automobilio vairavimą daug sudėtingesnį. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Įprastuose mokymuose vairuotojo (lengvųjų transporto priemonių, sunkvežimių ir autobusų) pažymėjimui gauti naujausios pagalbinių sistemų technologijos nebuvo ir vis dar nėra įtrauktos. Akivaizdu, kad reikalingi papildomi mokymai tiek naujiems, tiek jau patyrusiems vairuotojams. Be to, vartotojams turi būti pateikiama aiški ir nedviprasmiška informacija apie šiuolaikinių transporto priemonių savybes jų įsigijimo, nuomos arba dalijimosi automobiliu metu. EESRK siūlo, kad automobilių pramonė kartu su savivaldybėmis privatiems ir profesionaliems vairuotojams pasiūlytų mokymo kursus ir mokymų vietas. Į vairavimo testą naujiems vairuotojams, siekiantiems gauti teisę vairuoti, turėtų įeiti naudojimosi naujomis technologijomis ir (arba) automatizavimo priemonėmis saugos mokymas. Mokymai pusiau automatizuotų automobilių vairavimo srityje bus ypač svarbūs kuriant šiuolaikinį profesionalaus vairuotojo profilį, kuriam gali būti reikalingi nauji įgūdžiai ir atsakomybės. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EESRK pripažįsta, kad ateityje sėkmingai įdiegus visišką automatizaciją (5 automatizacijos lygio), gali prasidėti plataus masto darbo vietų naikinimas (pvz., sunkvežimių ir autobusų vairuotojų). Mes raginame Komisiją pripažinti, kad klausimas kelia platesnio masto susirūpinimą, nes įvairiuose sektoriuose (transporto, gamybos, finansinių paslaugų ir kt.) diegiant naujas technologijas ir (arba) skaitmeninimą ir (arba) automatizavimą gali būti pradėta plačiu mastu naikinti darbo vietas, o naujų darbo vietų, kuriomis būtų užpildyta panaikintų darbo vietų niša, bus sukuriama gana mažai. EESRK tvirtina, kad naujų technologijų ir (arba) skaitmeninimo ir (arba) automatizavimo privalumus privalo pajusti visa visuomenė ir jie neturėtų būti naudojami tik privataus verslo labui, siekiant sumažinti jo darbo sąnaudas. Tačiau taip pat svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad net ir dabar profesionalūs vairuotojai atlieka daug daugiau veiksmų, nei tik vairuoja transporto priemonę, o ateityje, kai grynojo vairavimo poreikis sumažės (dėl 5 automatizacijos lygio), transporto versle dirbantiems profesionaliems vairuotojams tenkančios užduotys galės būti dar labiau išplėstos, o tai galėtų didžiąja dalimi kompensuoti grynojo vairavimo užduočių sumažėjimą. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EESRK visiškai pripažįsta, kad pusiau automatizuotų (1–4 automatizacijos lygio) ir visiškai automatizuotų (5 automatizacijos lygio) sistemų diegimas sunkvežimiuose ir autobusuose turės įtakos darbo vietoms ir darbo sąlygoms. Todėl raginame socialinius partnerius kartu planuoti būsimus pokyčius ir galiausiai derėtis dėl naujų kolektyvinių sutarčių dėl naujų technologijų ir (arba) skaitmeninimo ir (arba) automatizavimo diegimo kelių transporte. Sveikintina, kad kai kurios profesinės sąjungos (pvz., Jungtinės Karalystės profesinė sąjunga UNITE) jau sukūrė pavyzdines kolektyvines sutartis, kuriomis siekiama apsaugoti darbo vietas, užtikrinti profesinį perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, taip pat užtikrinti, kad visos sutaupytos lėšos būtų sąžiningai pasidalytos su darbuotojais. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Direktyva dėl atsakomybės už gaminius turėtų būti pataisyta taip, kad į ją būtų įtraukti kilnojami gaminiai ir paslaugos, taip pat produktai su įdiegta programine įranga, kad vartotojams netektų ieškoti, kam priklauso atsakomybė (taip pat žr. nuomonę INT/857). Be to, sudėtingesnėje skaitmeninėje aplinkoje prievolė įrodyti gaminio veikimo sutrikimo atveju taip pat yra susirūpinimą keliantis klausimas, kuris turėtų būti reglamentuotas vartotojams palanku būdu. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EESRK palankiai vertina tai, kad ES duomenų apsaugos taisyklės yra vis plačiau pripažįstamos tarptautiniu lygmeniu kaip nustatančios vienus griežčiausių duomenų apsaugos standartų pasaulyje ir palankiai vertina Komisijos požiūrį, kuriuo suteikiama pirmenybė transporto priemonių apsaugos nuo kibernetinių išpuolių reglamentavimui, saugių ir patikimų transporto priemonių ir infrastruktūros ryšių užtikrinimui ir tinkamo lygio duomenų apsaugos užtikrinimui pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Padidėjus junglumui transporto priemonių duomenys gali būti prieinami iš kiekvieno pasaulio kampelio. Šia galimybe atveriamos durys pasinaudoti didžiuliu neišnaudotu potencialu. Tačiau tai taip pat kelia gana didelį pavojų ir su sauga, saugumu bei privatumu susijusius iššūkius. Transporto priemonėse reikalingi žymiai griežtesni saugos, saugumo ir privatumo standartai nei, pavyzdžiui, išmaniuosiuose telefonuose. ES raginama skubiai parengti šiuos standartus ir derėtis dėl atitinkamų pasaulinio masto susitarimų dėl šių standartų. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Prieiga prie transporto priemonės duomenų yra itin svarbi konkuruojant dėl priežiūros paslaugų po pardavimo, ypač nepriklausomiems remonto ir techninės priežiūros paslaugų teikėjams, nes tai gali lemti vartotojų pasirinkimą ir kainas. EESRK ragina Europos Komisiją kuo greičiau įgyvendinti duomenų naudojimo taisykles, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad ES automobilių pramonė (pvz., išsami „Nevados“ koncepcija, kurią parengė ES automobilių pramonės sektorius (šaltinis – VDA)) jau pateikė išsamių sprendimų dėl sąžiningos duomenų keitimosi su trečiosiomis šalimis platformos, kurioje keitimasis duomenimis vyktų saugiai, be diskriminacijos ir atsižvelgiant į vartotojų privatumo teises. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Komisija turėtų atsižvelgti į tai, kad šiems susietiesiems ir autonominiams automobiliams naudoti reikalinga infrastruktūra labai skiriasi tarp valstybių narių. Be to, visų valstybių narių rinkos priežiūros institucijoms turėtų būti skirta pakankamai išteklių, kad jos galėtų prisitaikyti prie naujų technologijų. |
| --- | --- |

5.15.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 246, 2017 7 28, p. 64.

1

(2)  OL C 262, 2018 7 25, p. 75.

2

(3)  COM(2018) 283 final.

3

(4)  OL C 125, 2017 4 21, p. 51.

4

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/280 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/280

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl padangų ženklinimo pagal degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009

(COM(2018) 296 final – 2018/0148 (COD))

(2019/C 62/44)

| Pranešėjas | András EDELÉNYI |
| --- | --- |

Pranešėjas

András EDELÉNYI

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11
  Taryba, 2018 6 14 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnio 2 dalis, 114 ir 304 straipsniai |
| | |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 215/1/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11

Taryba, 2018 6 14

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnio 2 dalis, 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinės sesijos Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

215/1/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK dar kartą išreiškia palankią nuomonę dėl to, kad ES teisės aktų leidėjas, atsižvelgdamas į jo nurodymus, nusprendė persvarstyti ES naudojamoms padangoms taikomus efektyvumo ir kokybės reikalavimus bei jų ženklinimą. Kadangi padangos yra vienintelis transporto priemonės ir kelio sąlyčio taškas, jos turi gana didelę įtaką viso transporto saugai bei degalų sąnaudoms. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | EESRK pritaria, kad pagerinus padangų ženklinimą vartotojai gaus daugiau informacijos apie degalų naudojimo efektyvumą, saugą ir triukšmą ir pirkdami padangas turės galimybę susipažinti su tikslia, svarbia ir palyginama informacija ir priimti informacija pagrįstus sprendimus. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Kitas svarbus aspektas yra tas, kad tinkamas ženklinimas padeda vartotojui sprendimus priimti geriau suderinus pasirinkimo kriterijus: eksploatacinius parametrus, prekių ženklo įvaizdį ir kainų lygius. Be to, taip sąmoningiems pirkėjams padedama priimti ekonomiškai naudingus ir aplinkai nekenkiančius sprendimus, kurie būtų ir palankūs aplinkai, ir, kas ne mažiau svarbu, padeda sutaupyti. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | EESRK pripažįsta, kad pasiūlymu dėl reglamento bus galima padidinti padangų ženklinimo sistemos veiksmingumą siekiant užtikrinti švaresnes, saugesnes ir tylesnes transporto priemones bei kuo labiau padidinti sistemos indėlį modernizuojant transporto sektorių ir mažinant jo priklausomybę nuo iškastinio kuro. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Projektuojant, gaminant ir restauruojant aukštos kokybės padangas taip pat galima netiesiogiai svariai prisidėti prie didelę pridėtinę vertę turinčios europinės gamybos ir kartu padėti užtikrinti kokybiškas darbo vietas. Plačiajai visuomenei tai gali būti svarbu tuo, kad galėtų sumažėti bendrosios galutinio naudotojo sąnaudos ir išlaidos, tiek finansiniu, tiek sveikatos ir eismo įvykių prevencijos požiūriu. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | EESRK pritaria padangų ženklinimo sistemos persvarstymui, nes remia ES pastangas sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir oro taršą bei padidinti kelių transporto saugą, sveikatos apsaugą bei ekonominį ir aplinkosauginį veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | EESRK mano, kad ateities judumo sistema privalo būti saugi, švari ir veiksminga visiems Sąjungos piliečiams. Siekiama tikslo padaryti judumą Europoje saugesnį ir prieinamesnį, Europos pramonę – konkurencingesnę, Europos darbo vietas – saugesnes, kad Sąjunga taptų švaresnė ir geriau prisitaikytų prie būtinybės imtis su klimato kaita susijusių priemonių. Tam reikės visiško Sąjungos, valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių įsipareigojimo. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.2. | EESRK palankiai vertina reikalavimo rodyti etiketę sugriežtinimą tais atvejais, kai vartotojai nemato padangos ar padangų, kurias ketina pirkti (nes padangos saugomos kur nors kitur, vyksta nuotolinė prekyba arba prekyba internetu). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Komitetas teigiamai vertina tai, kad pasiūlyme numatyta įtraukti padangas į gaminių registravimo duomenų bazę, neseniai sukurtą vadovaujantis Reglamentu (ES) 2017/1369, siekiant pagerinti rinkos priežiūrą ir vartotojų informavimą. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad tiekėjai privalėtų įkelti informaciją į naująją gaminių registravimo duomenų bazę. Tai informacija, kurią šiuo metu jie turi teikti nacionalinėms rinkos priežiūros institucijoms jų prašymu. Todėl manoma, kad papildoma našta bus minimali ir proporcinga pranašumams, visų pirma dėl to, kad tokiomis aplinkybėmis galima sujungti esamas duomenų bazes ir stengtis neužkrauti vartotojų informacija. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Siekiant kruopščiai pasirengti reglamento įgyvendinimui, reikėtų vienais metais pratęsti jo įgyvendinimo terminą. Ataskaitine data reikėtų laikyti ant gaminio nurodytą pagaminimo datą, o ne pateikimo rinkai datą, nes galima dubliavimosi arba dvejybinio įrašo rizika. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Pasiūlymas etiketėje privalomai nurodyti padangų žiemines charakteristikas ir naujas sukibimo su ledu logotipas (kurio modelį 2018 m. gruodžio mėn. pristatys Tarptautinė standartizacijos organizacija (ISO)) yra geros iniciatyvos, ypač svarbios Šiaurės Europos šalims. Todėl būtų pagrįsta parengti ir galutinai priimti sukibimo su ledu bandymo metodą bei laipsniškai pradėti jį taikyti. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | EESRK teigiamai vertina tai, kad etiketėse bus nurodoma daugiau ir svarbesnių saugos parametrų duomenų. Bet atrodo, kad tai nesuderinama su siūlomu etiketės formato, visų pirma vidinių proporcijų ir matmenų, pakeitimu. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Kadangi ši tema labai sudėtinga, prieš atliekant bet kokį esminį techninį pakeitimą, ateityje reikėtų išsaugoti tinkamai veikiančią reglamento periodinio persvarstymo sistemą, kurią sudaro ir moksliniai tyrimai, poveikio vertinimas bei konsultacijos. Per laikotarpį tarp dviejų persvarstymų Komisijai suteikiami deleguotieji įgaliojimai atlikti technikos pažangos nulemtus pagrįstus nedidelius dalinius pakeitimus. |
| --- | --- |

1.2.6.

| 1.2.7. | Esama parametrų klasifikacija bus tinkama taikyti bent vieną papildomo persvarstymo ciklą, nes mastelio pakeitimas nėra pagrįstas dėl to, kad aukštesniosioms klasėms šiuo metu praktiškai nepriskiriami jokie gaminiai. |
| --- | --- |

1.2.7.

| 1.2.8. | Valstybės narės turėtų skatinti gamintojus siekti pastovių geros kokybės rezultatų taršos ir technikos pažangos srityse, tačiau, vadovaujantis bendraisiais principais, reikia, kad jie ir toliau atitiktų ne žemesnio nei C klasės lygio standartus. |
| --- | --- |

1.2.8.

| 1.2.9. | Ateityje būtų galima skatinti etiketėje ar techninių duomenų dokumentuose nurodyti ridos ir dilimo parametrus. Tačiau mes neturime tinkamo standartizuoto tyrimo metodo, todėl negalime leisti sau pakenkti ženklinimo patikimumui dėl etiketėse pateikiamos neapibrėžtos ir nepakankamai pagrįstos informacijos. |
| --- | --- |

1.2.9.

| 1.2.10. | Palankiai vertintina tai, kad ateityje bus įdiegta restauruotų C3 klasės padangų ženklinimo sistema. Šiuo atveju taip pat reikės iš anksto parengti tinkamus ir patikimus bandymo metodus. Reikės apsaugoti restauravimo veikla užsiimančias MVĮ nuo bet kokių papildomų sąnaudų, susijusių su bandymo metodais. |
| --- | --- |

1.2.10.

| 1.2.11. | Siekiant užtikrinti sėkmingą reglamentavimą, svarbiausia pateikti tinkamą informaciją bei užtikrinti, kad vartotojai ir naudotojai turėtų reikalingų žinių ir būtų tinkamai parengti šiuo tikslu užtikrinant mokymą, informavimą, konsultavimą pirkimo klausimais ir aktyvų pilietinės visuomenės dalyvavimą. |
| --- | --- |

1.2.11.

2.   Įžanga. Pasiūlymo pateikimo aplinkybės ir svarbiausios pasiūlymo nuostatos

| 2.1. | Nagrinėjamu pasiūlymu dėl reglamento panaikinamas ir pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1222/2009 (1) dėl padangų ženklinimo atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą ir kitus esminius parametrus (toliau – Padangų ženklinimo reglamentas arba PŽR). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Prieš 2012 m. pradedant jį įgyvendinti, 2011 m. PŽR buvo du kartus iš dalies pakeistas. Pirmą kartą – siekiant įtraukti naują sukibimo su šlapia danga bandymo metodą, po to – siekiant nustatyti griežtesnę laboratorijos derinimo procedūrą riedėjimo varžai matuoti. Šie du daliniai pakeitimai yra įtraukti į Komisijos pateiktą dabartinį pasiūlymą. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | 2009 m. Sąjunga, atsižvelgdama į naujus poreikius ir į specialistų nuomonę, priėmė du su padangomis susijusių taisyklių rinkinius:






  — | PŽR, kuriame nustatyti Sąjungos reikalavimai, kuriais suderinama galutiniams vartotojams teiktina informacija apie padangų parametrus, siekiant sudaryti jiems galimybę perkant priimti informacija pagrįstus sprendimus, ir |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

PŽR, kuriame nustatyti Sąjungos reikalavimai, kuriais suderinama galutiniams vartotojams teiktina informacija apie padangų parametrus, siekiant sudaryti jiems galimybę perkant priimti informacija pagrįstus sprendimus, ir

| — | reglamentą (2) dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo reikalavimų (Bendrosios saugos reglamentas, toliau – BSR), kuriuo buvo nustatyti suderinti techniniai reikalavimai, kuriuos padangos turi atitikti prieš jas pateikiant Sąjungos rinkai. |
| --- | --- |

—

reglamentą (2) dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo reikalavimų (Bendrosios saugos reglamentas, toliau – BSR), kuriuo buvo nustatyti suderinti techniniai reikalavimai, kuriuos padangos turi atitikti prieš jas pateikiant Sąjungos rinkai.

| 2.2.1. | BSR nustatyti minimalūs reikalavimai dėl padangų i) riedėjimo varžos, ii) sukibimo su šlapia danga efektyvumo ir iii) išorinio riedėjimo triukšmo. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Šie reikalavimai įsigaliojo 2012 m. lapkričio 1 d., o antrasis griežtesnių riedėjimo varžos reikalavimų taikymo etapas prasidėjo 2016 m. lapkričio 1 d. (papildomi pakeitimai bus pradėti taikyti 2018 m. ir 2020 m.). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Bendroji energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo sistema buvo atnaujinta 2017 m. priėmus Reglamentą (ES) Nr. 2017/1369 (3). Juo buvo panaikinta ir pakeista Direktyva 2010/30/ES ir įtraukta keletas naujų elementų, kaip antai gaminių registravimo duomenų bazė ir naujosios taisyklės dėl vaizdinės reklamos ir nuotolinės prekybos ir prekybos internetu. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | 2008 m. gruodžio 17 d. Taryba nusprendė pasikonsultuoti su EESC dėl pirmojo pasiūlymo, ir jo kompetentingas skyrius 2009 m. kovo 12 d. priėmė atitinkamą nuomonę (TEN/369; pranešėjas Virgilio Ranocchiari). EESRK priėmė šią nuomonę 452-ojoje plenarinėje sesijoje 2009 m. kovo 25 d. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Siekdama įvertinti Reglamento (EB) Nr. 1222/2009 veiksmingumą, Europos Komisija užsakė išsamų tyrimą ir poveikio vertinimą (SWD(2018) 189 final), kurio išvadomis rėmėsi kaip pagrindu pateikti savo pasiūlymą dėl pakeitimo. Ji įtraukė į BSR du parametrus, t. y. galimybę nurodyti: iv) sukibimą su sniegu ir v) sukibimą su ledu. Abiejų matuojamų parametrų sąsaja ir atitinkamos sritys yra nurodytos toliau pateiktoje lentelėje:










  Sritis | Parametras |
| --- | --- | --- |
| Pasipriešinimas riedėjimui | Sukibimas su šlapia danga | Triukšmas | Sniegas. | Ledas |
| Aplinkos apsauga | X | | X | | |
| Energetika | X | | | | |
| Sauga | | X | | X | X |

2.5.

Sritis

Parametras

Pasipriešinimas riedėjimui

Sukibimas su šlapia danga

Triukšmas

Sniegas.

Ledas

Aplinkos apsauga

X

X

Energetika

X

Sauga

X

X

X

3.   Bendrosios nuostatos

| 3.1. | Transporto sektoriui tenka daugiau kaip 30 % visų ES energijos sąnaudų. Kelių transporto sektoriuje išmetama apie 22 % viso Sąjungoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio. 2016 m. komunikatu Europos

  mažataršio judumo

  strategija siekta tikslo iki 2050 m. bent 60 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su jų lygiu 1990 m. Trečiuoju judumo priemonių teisės aktų rinkiniu siekiama sumažinti lengvųjų automobilių ir sunkvežimių išmetamą dujų kiekį, padidinti kelių transporto saugą ir sumažinti taršą. Juo taip pat siekiama sumažinti Sąjungos priklausomybę nuo importuojamos energijos. Transporto priemonių padangos daro poveikį degalų sąnaudoms (taigi ir ŠESD kiekiui), triukšmui bei saugai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Dabartinio Padangų ženklinimo reglamento tinkamumo patikrinimo rezultatai parodė, kad tas reglamentas nebuvo pakankamai veiksmingas, kad būtų galima visiškai įgyvendinti tikslą padidinti kelių transporto aplinkosauginį veiksmingumą, skatinant naudoti saugias, netriukšmingas ir tausias padangas. Tai visų pirma paaiškinama:






  a) | prastu matomumu ir visuomenės neinformavimu apie padangų ženklinimą; |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

prastu matomumu ir visuomenės neinformavimu apie padangų ženklinimą;

| b) | problemomis, susijusiomis su nuostatų paisymu bei netinkamu valstybių narių teisės aktų taikymu; |
| --- | --- |

b)

problemomis, susijusiomis su nuostatų paisymu bei netinkamu valstybių narių teisės aktų taikymu;

| c) | neaiškiomis eksploatacinių charakteristikų klasėmis ir neišsamia bei klaidinga informacija. |
| --- | --- |

c)

neaiškiomis eksploatacinių charakteristikų klasėmis ir neišsamia bei klaidinga informacija.

| 3.3. | Sąjungos reglamentavimo veiksmais užtikrinami:






  a) | suvienodintas galutinių naudotojų informavimas bet kurioje valstybėje narėje, kurioje jie įsigyja padangas; |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

suvienodintas galutinių naudotojų informavimas bet kurioje valstybėje narėje, kurioje jie įsigyja padangas;

| b) | mažesnės sąnaudos tiekėjams, kurie gali savo padangas parduoti visoje Sąjungoje su viena ir ta pačia etikete. |
| --- | --- |

b)

mažesnės sąnaudos tiekėjams, kurie gali savo padangas parduoti visoje Sąjungoje su viena ir ta pačia etikete.

| 3.4. | Visų pirma, šie pranašumai yra naudingi vartotojams, nes jais užtikrinamas didesnis jų saugumas ir stiprinamas ES padangų pramonės konkurencingumas. Dėl jų sudaromos palankesnės sąlygos prekybai padangomis vidaus rinkoje, o vartotojams užtikrinamos mažesnės bendrosios sąnaudos ir platesnis gaminių asortimentas. Kad šis Sąjungos masto veiksmas būtų vaisingas, siekiant paremti vidaus rinką, visoje Sąjungoje turi būti vienodai vykdomi rinkos priežiūros darbai. Reikia skatinti gamintojus investuoti lėšas į tausių padangų projektavimą, gamybą ir pardavimą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Per viešas konsultacijas paaiškėjo, kad visuotinai sutariama dėl to, kad reikia gerinti žinias apie ženklinimą, šiuo tikslu rengiant informuotumo didinimo kampanijas, įdiegti privalomą internetinį ženklinimą ir su naujais automobiliais parduodamų originalių padangų ženklinimą. Respondentai sutaria, kad, siekiant padidinti vartotojų pasitikėjimą, reikėjo sugriežtinti rinkos priežiūrą ir sukurti institucijoms geresnę veiklos vykdymo ir koordinavimo platformą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reikia teigiamai vertinti tai, kad etiketėse bus nurodoma daugiau ir svarbesnių saugos parametrų duomenų. Tačiau tai neatrodo suderinama su santykiniu šiems parametrams atvaizduoti skiriamos erdvės sumažėjimu, dėl kurio reikia iš dalies pakeisti etiketės išvaizdą. Taip pat nesuprantama, kodėl reikia iš dalies pakeisti etiketės matmenis. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Atlikus išsamesnį poveikio įvertinimą, paaiškėjo, kad pasitikėjimas ženklinimo sistemomis yra opus ir svarbus klausimas, todėl reglamentavimas yra labai atsakingas procesas, nes reikia atrinkti ir paskelbti nedaug tikslių ir patikimų informacijos parametrų. Be to, tai yra brangi užduotis kompetentingoms nacionalinėms rinkos priežiūros institucijoms, nes jos privalo apsaugoti ne tik vartotojus, bet ir garbingus gamintojus, kad jie neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su įmonėmis, kurios yra mažiau patikimos arba visiškai nepatikimos, todėl patiria mažesnes sąnaudas ir taiko mažesnes kainas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Susiejus visus pirmiau minėtus elementus galima sukurti tinkamą sistemą moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms paremti bei veiksmingai nukreipti keliamus tikslus ir pagrindinius išteklius, skiriamus jiems įgyvendinti. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | Siekdama nustatyti naujus reikalavimus ir priedus pritaikyti atsižvelgiant į technikos pažangą, Europos Komisija – įgijusi deleguotuosius įgaliojimus – privalės pasikonsultuoti su ekspertais. Tačiau iš dalies keičiant šį reglamentą pasinaudojant deleguotaisiais įgaliojimais, reikėtų imtis tik tų priemonių, kurias nulėmė technologijų pažanga, bet nedaryti esminių pakeitimų, kaip antai nepriimti naujų nuostatų dėl ridos, padangų dilimo ar restauravimo, nes dėl šių aspektų siūloma periodiškai persvarstyti reglamentą. Tai padeda užtikrinti geresnę teisėkūrą (4). Šiuo požiūriu reikia užtikrinti tvirtą atstovavimą pilietinės visuomenės profesinėms organizacijoms. Iš tikrųjų šios organizacijos – priešingai nei kitos institucijos, disponuojančios momentiniais, cikliniais ar netiesioginiais duomenimis, – tarpininkaujant naudotojų bendruomenei (individualiems vartotojams ir automobilių parkų valdytojams), gauna tiesioginę ir nuolat atnaujinamą informaciją. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Remdamasis mokslinio tyrimo ataskaita, parengta siekiant persvarstyti reglamentą ir duomenis, gautus atlikus rinkos tyrimus, EESRK mano, kad keisti parametrų klases dar per anksti: iš tikrųjų, įvertinus riedėjimo varžą ir sukibimo su šlapia danga efektyvumą, A klasei priskiriamas vos 1 % rinkai tiekiamų gaminių, taigi ši kategorija praktiškai yra tuščia. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1369 skalė gali būti pagrįstai keičiama tik tuo atveju, kai 30 % gaminių priskiriama aukštesnei klasei. Be to, 6–7 lygių skalė, iš kurių du aukščiausi būtų nenaudojami, nesukelia didelės motyvacijos. Techniniu požiūriu reikia atsižvelgti ir į aplinkybę, kad tos pačios padangų serijos bandymai kartais gali būti priskiriami dviem skirtingoms klasėms. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK remia siekį ateityje nustatyti parametrus, susijusius su rida ir dilimu – jeigu bus prieinami aiškūs ir reikšmingi duomenys. Tačiau jis nurodo, kad per pastarąjį šimtmetį nebuvo rasta jokio tinkamo ir pritaikyto šių sričių bandymo metodo (išskyrus praktinį bandymą). Šiais bandymo metodais iš tikrųjų turėtų būti siekiama nustatyti tvaraus, kintamo bei ilgalaikio naudojimo ypatybes. Modeliuojant visus šiuos parametrus laboratorijoje, veiksmingai ir už priimtiną kainą, būtinai reikia atlikti paspartintą perkrovos bandymą, kurio rezultatai nebūtinai atspindi tikrųjų reikalavimų įvairovę ir skirtingą natūralią reakciją į šias sąlygas. Atlikus šiuos bandymus skirtingomis sąlygomis, pagal ridą ir dilimą gaminiai priskiriami skirtingoms klasifikacijoms ir lygiams. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Iš to galima daryti išvadą, kad, jeigu vartotojas nustatytų, jog praktikoje gaminio padangų eksploatacinės savybės skiriasi nuo etiketėje pateikiamos informacijos, tai būtų pavojinga ir fatališka ženklinimo patikimumo požiūriu. Vertinant kitus parametrus, tokio tipo problemų nekyla, nes modeliuojama ir demonstruojama laikina momentinė sąveika. Abiejų minėtų parametrų įtraukimas į etiketę yra labai rizikingas ir šiuo metu nerekomenduojamas dalykas. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Kadangi yra nustatytas įvairus neigiamas poveikis aplinkai, svarbu mažinti padangų dėvėjimosi padarinius: tiek plastiko dalelių kiekį vandens telkiniuose, nors gumos padangose yra santykinai mažai, tiek labai silpnos koncentracijos benzopireno kiekį ore, veikiausiai ten patenkantį dėl šiluminės energijos gavybos iš atliekų, nes jis didele dalimi nulemia ir smogo susidarymą bei tam tikrus kvėpavimo takų susirgimus. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Iš esmės EESRK pritaria požiūriui, kad C3 klasės padangų restauravimas yra priemonė visame pasaulyje taupyti žaliavas ir energiją. Vis dėlto reikia pažymėti, kad restauruotoms padangoms tegali būti ribotai taikomi tik trys šiuo metu etiketėse nurodomi parametrai. Vertinant naudojimo laiko ir dilimo duomenis, kyla dar didesnių neaiškumų dėl atsakomybės už jų kokybę paskirstymo padangos korpuso gamintojui ir restauruotojui. Dėl to šių parametrų įtraukti į etiketę nerekomenduojama. Atsižvelgiant į tai, kad jų rinkos dalis yra maža, ekonominiu ir aplinkos atžvilgiais būtų nepagrįsta restauruotas C1 ir C2 klasių padangas įtraukti į PŽR taikymo sritį. Tačiau, siekiant patenkinti pirkėjų minimalaus ženklinimo poreikius, derėtų numatyti galimybę gamintojams savanoriškai ženklinti restauruotas C1 ir C2 klasių padangas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | EESRK įspėja, kad, pradėjus registruoti restauruotas padangas panašiai kaip naujas, gali eksponentiškai išaugti įrašų į gaminių registravimo duomenų bazę skaičius. Atsižvelgiant į restauratoriaus ir korpuso gamintojo duomenis, restauravimo numerį ir įvairias restauravimo technikas, sudaromas naujas gaminio numeris. Gausūs gaminių bandymai tampa per didele finansine našta gamintojams, kurių didelė dauguma yra MVĮ, o vartotojui nepavyksta perprasti pernelyg didelės gaminių įvairovės. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | EESRK mano, kad numatomas pasirengimo reglamento įgyvendinimui laikotarpis yra per trumpas ir kad reikėtų jį pratęsti vieneriais metais. Gaminių, kuriems taikomos šios nuostatos, duomenis būtų kur kas paprasčiau ir lengviau valdyti, jeigu būtų atsižvelgiama į jų pagaminimo datą, o ne pateikimo rinkai datą. Iš tikrųjų padangos pagaminimo data visam laikui lieka ant jos, todėl galima išvengti pakartotinio duomenų įtraukimo į duomenų bazę. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Be to, vadovaujantis tik naujuoju reglamentu, vartotojams ne visada pavyksta palyginti padangų eksploatacines savybes ir kainas atsižvelgiant į degalų naudojimo efektyvumą. Nors informacija apie vartojimą dažnu atveju pateikiama pardavimo taškuose arba transporto priemonių naudojimo instrukcijose, dauguma vartotojų vis dar neturi pakankamai žinių ir išsamios informacijos šia tema. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Kadangi padangų eksploatacinės savybės yra ir susijusios tarpusavyje, ir viena kitai prieštarauja, informacija bus susijusi su kiek galima geresniu šių parametrų pasirinkimo optimizavimu. Bet net ir turėdamas visa tai omenyje, vartotojas negali pasirinkti sąmoningai, nes nesuvokia nurodytų parametrų tarpusavio ryšių. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EESRK rekomenduoja, kad nacionalinės ir ES profesinės organizacijos, už kelių bei transporto saugą atsakingos civilinės ir policijos institucijos bei transporto priemonių vairavimo mokyklos į savo švietimo, ryšių bei tęstinio profesinio mokymo programas ir egzaminus įtrauktų žinias apie padangas bei visus techninius parametrus ir simbolius, kurie pagal reglamentą bus taikomi ateityje. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Taip pat būtų svarbu, kad gamintojas savo ruožtu prižiūrėtų, kad jo verslo partneriai, dažnu atveju padangų pardavėjai, tinkamai informuotų pirkėją apie parduodamą transporto priemonę arba norimas įsigyti padangas ir, kiek galėdami, pasiūlytų jam alternatyvas bei duotų patarimų. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | EESRK teigimu, Sąjunga turėtų veikti taip, kad valstybės narės rengtų informavimo ir informuotumo didinimo kampanijas ne tik dėl reglamento, bet ir kitais su padangomis susijusiais klausimais, kaip antai metų laiką atitinkančių padangų naudojimo, bendro padangų naudojimo ir pan. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   Ateityje svarstytinos pastabos

| 4.7.1. | Ilgesniu laikotarpiu Europos Sąjunga turėtų apsvarstyti galimybę numatyti teikti patariamąją informaciją dėl padangų tinkamumo perdirbti gyvavimo ciklo pabaigoje ne etiketėje, bet techniniuose dokumentuose ir techninėje reklaminėje medžiagoje. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Po kito reglamento peržiūros laikotarpio vertėtų apsvarstyti, ar reikia taikyti papildomą diferencijavimą žieminėms padangoms (atliekant bandymus, techninių dokumentų ir techninės reklaminės medžiagos ar etikečių). |
| --- | --- |

4.7.2.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL L 342, 2009 12 22, p. 46.

1

(2)  OL L 200, 2009 7 31, p. 1.

2

(3)  OL L 198, 2017 7 28, p. 1.

3

(4)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

4

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/286 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/286

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai

(COM(2018) 284 final – 2018/0143-COD)

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyvos 96/53/EB nuostata dėl specialių maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinos pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir sauga, taisyklių įgyvendinimo termino

(COM(2018) 275 final – 2018/0130-COD)

(2019/C 62/45)

| Pranešėjas | Stefan BACK |
| --- | --- |

Pranešėjas

Stefan BACK

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 6 11 ir 2018 7 5
  Taryba, 2016 6 8 ir 2018 7 5 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis, 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 216/2/3 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 6 11 ir 2018 7 5

Taryba, 2016 6 8 ir 2018 7 5

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis, 192 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinės sesijos Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

216/2/3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK teigiamai vertina pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB (pasiūlymą dėl sprendimo) ir pažymi, kad tai reiškia tik tai, kad esminiai Direktyvos 96/51/EB pakeitimai, dėl kurių jau susitarta, bus įgyvendinti anksčiau. EESRK pabrėžia būtinybę priimant įgyvendinimo taisykles atsižvelgti į vairuotojų darbo aplinką ir ragina Komisiją šiame kontekste konsultuotis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK taip pat teigiamai vertina pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai (1) (pasiūlymą dėl reglamento) kaip suderintą požiūrį į poreikį sumažinti sunkiųjų transporto priemonių (STP) išmetamo CO2 kiekį, kad būtų laikomasi pagal Paryžiaus susitarimą prisiimtų įsipareigojimų ir atsižvelgiama į konkrečias nuostatas dėl transporto sektoriaus, kurias 2014 m. spalio mėn. priėmė Europos Vadovų Taryba. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK taip pat teigiamai vertina pasiūlymo dėl reglamento tikslą skatinti inovacijas ir ES automobilių pramonės konkurencingumą mažataršių STP srityje, atsižvelgiant į šio sektoriaus konkurenciją su Kinija, Japonija ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tačiau EESRK apgailestauja dėl pasiūlymo sudėtingumo, dėl kurio sunku jį suprasti. EESRK taip pat apgailestauja, kad tam, kas pasiūlyme dėl reglamento nevartojamos bendros netaršių ir mažataršių transporto priemonių apibrėžtys ir bendri kriterijai, nes kituose judumo dokumentų rinkinio dokumentuose vartojamos skirtingos apibrėžtys. Jei būtų naudojama bendra terminija ir, jei reikia, bendri kriterijai, tekstas taptų aiškesnis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK manymu, būtina taikyti technologiškai neutralų požiūrį, atsižvelgiant į dinamiškus pokyčius alternatyviųjų energijos išteklių srityje ir į tai, kad reikia vengti nacionalinių sprendimų, kurie sukurtų kliūčių sklandžiam vidaus rinkos veikimui. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | 2020–2025 m. laikotarpiu sumažinti vidutinį savitąjį išmetamą CO2 kiekį 15 % sudėtinga, tačiau tai visgi atitinka 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą mažinimo rodiklį, kurio būtų galima pagrįstai reikalauti iš transporto sektoriaus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK taip pat teigiamai vertina siūlomos skolų ir kreditų sistemos užtikrinamą lankstumą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK pabrėžia numatomumo svarbą automobilių ir transporto pramonės sektoriuose, atsižvelgiant į laiką ir investicijas, reikalingas naujiems produktams plėtoti, ir į tai, kad reikalingas numatomumas, susijęs su teisiniu pagrindu, investuojant į naują įrangą. Dėl šios priežasties EESRK taip pat pageidautų, kad būtų nustatyti konkretesni CO2 mažinimo rodikliai po 2030 m. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dėl inovacijų dažnai kinta darbo sąlygos ir norint prisitaikyti prie naujų reikalavimų, prireikia naujų įgūdžių. Todėl reikalingos pastangos siekiant sudaryti sąlygas socialiniu požiūriu darniai pertvarkai ir socialinių partnerių dialogui. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK taip pat pabrėžia, kad svarbu nustatyti faktinį transporto priemonių realiomis važiavimo sąlygomis išmetamo CO2 kiekį, atsižvelgiant, pavyzdžiui, į papildomą skaitmeninimo ir veiksmingesnių vairavimo būdų poveikį išmetamam CO2 kiekiui, didinant efektyvumą, gerinant pajėgumų panaudojimą ir mažinant sąnaudas vienam vežamam vienetui. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Todėl EESRK mano, kad pasiūlymas dėl reglamento taip pat prisidėtų prie Europos transporto pramonės konkurencingumo didinimo. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nepakankamai aišku, koks yra pasiūlyme dėl reglamento nurodytų „specialiųjų transporto priemonių“ statusas, kaip išsamiau išdėstyta 5.1 punkte. EESRK manymu, reikėtų geriau paaiškinti konkretų specialiųjų transporto priemonių statuso poveikį, galbūt papildant 17 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK manymu, pajamas iš baudų, skiriamų už pasiūlyme dėl reglamento nustatytų tikslų nesilaikymą, reikėtų skirti inovacijų diegimo ir tvarių transporto sprendimų, kuriais siekiama sumažinti sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 pėdsaką, finansavimui. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Galiausiai, EESRK pastebi, kad sąvoka „mokestis už išmetamų teršalų normos perviršį“, kuri naudojama 8 straipsnyje apibrėžiant tai, kas iš esmės yra sankcija, atrodo netinkama ir turėtų būti pakeista, pavyzdžiui, „bauda už viršytą taršos normą“. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Bendrosios aplinkybės

| 2.1. | Pagal Paryžiaus susitarimą ES įsipareigojo sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį, siekiant sušvelninti neigiamus klimato kaitos padarinius. ES įsipareigojimą prisiėmė remdamasi 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, pagal kurias ES iki 2030 m. įsipareigojo sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ne mažiau kaip 40 %, tačiau sektoriams, kuriems netaikoma taršos leidimų sistema, visų pirma transporto sektoriui, buvo iškeltas siauresnio užmojo tikslas – išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 30 % (2) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europos mažataršio judumo strategijoje (3) (toliau – Mažataršio judumo strategija) nustatytas tikslas iki 2050 m. ne mažiau kaip 60 % sumažinti išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, ir užsibrėžiama pasiekti, kad iki 2030 m. mažataršės transporto priemonės užimtų didelę rinkos dalį. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vienas iš pagrindinių iniciatyvos „Europa kelyje“ (Judumo dokumentų rinkinys) tikslų – įgyvendinti Mažataršio judumo strategiją ir atnaujintą ES pramonės politikos strategiją (4). Buvo paskelbtos trys Judumo dokumentų rinkinio dalys: 2017 m. gegužės 31 d. ir lapkričio 8 d. ir 2018 m. gegužės 17 d. Visaapimančiuose komunikatuose, pateiktuose kartu su trimis dokumentų rinkinio dalimis, pabrėžiama, kaip svarbu įgyvendinti šią strategiją, ir pateikiama keletas pasiūlymų šiuo klausimu, įskaitant pasiūlymą dėl reglamento dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų stebėsenos bei duomenų teikimo (5) ir pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį ir iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 715/2007 (6). Reikėtų pabrėžti, kad šių priemonių tikslas – ne tik saugoti aplinką, bet ir išsaugoti konkurencingumą, pavyzdžiui, Kinijos, Japonijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų atžvilgiu, kuriose jau yra nustatyti aplinkosaugos standartai sunkiosioms transporto priemonėms. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Du šioje nuomonėje pateikti pasiūlymai priklauso trečiajai dokumentų rinkinio daliai ir yra susiję su naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamų teršalų normomis, taip pat su trumpesniu laikotarpiu, per kurį specialias kabinų matmenų taisykles, užtikrinančias geresnės aerodinaminės savybės, reikia įtvirtinti nacionalinėje teisėje. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Pasiūlymai

3.1.   Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Tarybos direktyvos 96/53/EB nuostata dėl specialių maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinos pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir sauga, taisyklių įgyvendinimo termino (7)
  (toliau – pasiūlymas dėl sprendimo)

| 3.1.1. | Pirmiau minėtomis specialiomis taisyklėmis siekiama sudaryti galimybes naudotis geresnių aerodinaminių savybių kabinomis, kas pagerintų energinį naudingumą ir sumažintų išmetamų ŠESD kiekį. Dabartinė Direktyva 96/53/EB apima ir trejų metų moratoriumą dėl aerodinaminių kabinų diegimo pasibaigus perkėlimo į nacionalinio teisę laikotarpiui. Šiuo metu siūloma jį sutrumpinti iki keturių mėnesių nuo sprendimo įsigaliojimo dienos, kad aerodinamines kabinas būtų galima naudoti nedelsiant. Įgyvendinimui reikalingi taisyklių dėl tipo patvirtinimo pakeitimai. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pasiūlymu dėl sprendimo nekeičiamos esminės Direktyvos 96/53/EB nuostatos. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai (8)
  (toliau – pasiūlymas dėl reglamento)

| 3.2.1. | Pasiūlyme dėl reglamento nustatomi šie STP, kuriems taikomas pasiūlymas dėl reglamento, išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai: 15 % iki 2025–2029 m.; ne mažiau kaip 30 % nuo 2030 m. sausio 1 d. ir vėliau, o pastarasis rodiklis turi būti peržiūrėtas 2022 m. Išmetamųjų teršalų atskaitos vertės grindžiamos 2019 m. duomenimis, gautais vykdant stebėseną, numatytą pasiūlyme dėl reglamento dėl naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio ir degalų sąnaudų stebėsenos bei duomenų teikimo (atskaitinių metų išmetamųjų teršalų vertės) (9). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pasiūlymas dėl reglamento taikomas sunkvežimiams, kurių svoris su kroviniu viršija 16 tonų, traktoriams, taip pat – atsižvelgiant į paskatas pagal specialias nuostatas, taikomas netaršioms arba mažataršėms transporto priemonėms – tolimojo susisiekimo autobusams, miesto autobusams ir sunkvežimiams, kuriems priešingu atveju pasiūlymas dėl reglamento nebūtų taikomas. Pagal pasiūlymą dėl reglamento specialiosioms transporto priemonėms ir STP, kurios nėra skirtos prekėms vežti, iš esmės netaikomi išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Pradedant nuo 2020 m. kiekvieno gamintojo vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis nuo 2019 m. apskaičiuojamas už kiekvienus ankstesnius kalendorinius metus pagal įgyvendinimo aktus ir remiantis informacija, surinkta pagal siūlomą stebėsenos reglamentą (žr. pirmesnį 3.2.1 punktą), taip pat remiantis netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientu, kuris turi būti nustatytas. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Netaršių ir mažataršių transporto priemonių atveju Komisija nuo 2020 m. kiekvienam gamintojui nuo 2019 m. nustato netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientą. Kiekviena netarši ar mažataršė transporto priemonė skaičiuojama kaip dvi transporto priemonės. Netaršių ir mažataršių transporto priemonių koeficientas sumažina vidutinį savitąjį išmetamų teršalų kiekį ne daugiau nei 3 %, arba miesto autobusų, tolimojo susisiekimo autobusų ir sunkvežimių, kuriems paprastai netaikomas reglamentas, atžvilgiu – ne daugiau nei 1,5 % |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Nuo 2026 m. Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus ir remdamasi ankstesnių metų duomenimis, nustato gamintojų savitąsias teršalų išmetimo normas tolesniems metams. Jos grindžiamos reglamente nustatytais tikslais, atskaitinių metų išmetamųjų teršalų vertėmis (2019 m.), kiekvienos kategorijos transporto priemonių gamintojo turima dalimi ir kiekvienos kategorijos metine rida ir naudingąja apkrova. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Kreditai ir skolos gali būti įgyjami. Jie apskaičiuojami remiantis skirtumu tarp mažinimo trajektorijos, nustatomos kiekvienam gamintojui, atsižvelgiant į atskaitinių metų išmetamųjų teršalų vertę ir į 2025 bei 2030 m. tikslus, ir gamintojo vidutinio savitojo išmetamų teršalų kiekio; teigiamo skirtumo atveju suteikiamas kreditas. Tuo tarpu neigiamas skirtumas tarp gamintojo vidutinio savitojo išmetamų teršalų kiekio ir savitosios teršalų išmetimo normos sukuria išmetamų teršalų skolą. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Išmetamų teršalų kreditai gali būti kaupiami 2019–2029 m. laikotarpiu, tačiau 2019–2024 m. laikotarpiu sukauptus kreditus galima naudoti tik atsižvelgiant į 2025 m. savitosios teršalų išmetimo normą. 2025–2029 m. laikotarpio skolos negali viršyti 5 % gamintojo 2025 m. savitosios teršalų išmetimo normos, padaugintos iš gamintojo tų metų sunkiųjų transporto priemonių skaičiaus („teršalų išmetimo skolos ribinė vertė“). Skolos ir kreditai gali būti perkeliami 2025–2028 m. laikotarpiu, tačiau turi būti visiškai išnaudoti 2029 m. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Jei viršijama teršalų išmetimo norma per metus arba 2025–2029 m. laikotarpiu, Komisija nustato mokestį už išmetamų teršalų normos perviršį, apskaičiuojamą remiantis – 6 800 EUR už g/tkm. Mokestis už išmetamų teršalų normos perviršį laikomas Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukomis. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Pasiūlyme dėl reglamento taip pat yra nuostatų dėl transporto priemonių atitikties stebėsenos ir duomenų bei gamintojo veiklos rezultatų skelbimo. |
| --- | --- |

3.2.9.

4.   Bendrosios pastabos

4.1.   Pasiūlymas dėl sprendimo

| 4.1.1. | EESRK remia iniciatyvą, sudarančią sąlygas anksčiau įgyvendinti nuostatas dėl kabinos dizaino, kuris turėtų pagerinti energijos vartojimo efektyvumą ir tokiu būdu sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį bei pagerinti ES automobilių pramonės konkurencingumą. EESRK pabrėžia, kad pasiūlymu siekiama ne iš esmės pakeisti Direktyvą 96/53/EB, o tik patikslinti įgyvendinimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESRK nurodo, kad prieš diegiant aerodinamines kabinas, kurių svoris ir (arba) matmenys viršija esamus apribojimus, reikalingos naujo taisyklės. Kaip reikalaujama Direktyvos (ES) 2015/719 9 straipsnyje, šios taisyklės apims keturias sritis:






  — | aerodinamines savybes, |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

aerodinamines savybes,

| — | pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugą, pavyzdžiui, matomumą, aklųjų zonų panaikinimą ir kt., |
| --- | --- |

—

pažeidžiamų kelių eismo dalyvių saugą, pavyzdžiui, matomumą, aklųjų zonų panaikinimą ir kt.,

| — | žalos, padarytos vairuotojams ir kitiems kelių eismo dalyviams, ar jų sužalojimo susidūrimo atveju sumažinimą, |
| --- | --- |

—

žalos, padarytos vairuotojams ir kitiems kelių eismo dalyviams, ar jų sužalojimo susidūrimo atveju sumažinimą,

| — | vairuotojų saugą ir patogumą, pavyzdžiui, kabinos vidaus matmenis. |
| --- | --- |

—

vairuotojų saugą ir patogumą, pavyzdžiui, kabinos vidaus matmenis.

| 4.1.3. | EESRK ragina Komisiją prieš baigiant rengti šiuos pasiūlymus konsultuotis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, profesinėmis sąjungomis, atstovaujančiomis vairuotojams, įmonėmis, kurios verčiasi krovinių vežimo kelių transportu veikla ir kt. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EESRK mano, kad iš reikiamos dalies pakeistos tipo patvirtinimo taisyklės užtikrins, kad vairuotojų darbo aplinka atitiktų bent jau esamus standartus. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Pasiūlymas dėl reglamento

| 4.2.1. | EESRK teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriuo, atrodytų, užtikrinama tinkama tikslų sumažinti su judumu susijusį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, skatinti naujoves ES automobilių pramonėje ir padidinti jo konkurencingumą pusiausvyra. Šis pasiūlymas yra susijęs su pirmesniame 2.3 punkte nurodytu ir EESRK teigiamai vertinamu pasiūlymu dėl STP išmetamo CO2 kiekio stebėsenos ir duomenų teikimo. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK nurodo, kad šis pasiūlymas dėl reglamento yra labai sudėtingas teisės aktas. EESRK apgailestauja, kad nebuvo įmanoma parengti aiškesnio ir suprantamesnio teksto. Šiomis aplinkybėmis EESRK taip pat apgailestauja, kad trijuose judumo dokumentų rinkinio pasiūlymuose dėl transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio labai skiriasi mažataršių ir netaršių transporto priemonių apibrėžtys. Pavyzdžiui, pasiūlymo 4 straipsnyje ir priedo 2 lentelėje pateikiamuose Direktyvos 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (10) pakeitimuose ir pasiūlyme dėl Reglamento (EB) Nr. 715/2007 lengviesiems automobiliams ir furgonams taikomų CO2 normų (11) naujos redakcijos mažataršės ir netaršios transporto priemonės apibrėžiamos skirtingai. Dar kiti terminai vartojami pasiūlyme dėl reglamento. Gaila, kad nevartojama nuoseklūs bendri terminai. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESRK itin teigiamai vertina ne tik pasiūlymo aplinkosaugos tikslus, bet ir konkurencingumo aspektą, atsižvelgiantį tai, kad, pavyzdžiui, Kinijoje, Japonijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose STP jau taikomi CO2 standartai ir stebėsenos sistemos. Todėl svarbu, kad ES automobilių pramonė būtų skatinama siekti panašių standartų, kad galėtų veiksmingai konkuruoti šiose ir kitose rinkose. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EESRK teigiamai vertina pasiūlymo dėl reglamento technologiškai neutralų požiūrį, nes tai turėtų sudaryti sąlygas plačiam požiūriui į netaršių ar mažataršių galios pavarų diegimą, įskaitant tolesnį degimo variklio vystymą. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu kurti alternatyvias galios pavaras STP, taip pat atsižvelgiant į komercines sąlygas, kuriomis šios transporto priemonės paprastai naudojamos. Šiomis aplinkybėmis EESRK taip pat atkreipia dėmesį į didelę šiuo metu esamų sprendimų įvairovę ir dinamiškus pokyčius šioje srityje, o tai reiškia, kad sąlygos nuolat keičiasi. Todėl EESRK pabrėžia, kad svarbu, ypač atsižvelgiant į STP, vengti skirtingų nacionalinių sprendimų, kurie trukdo vidaus rinkos veikimui, kliudydami tarpvalstybiniam judumui. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EESRK atkreipia dėmesį į 15 % išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslą 2020–2025 m. laikotarpiu ir mano, kad tai turi būti laikoma sudėtingu uždaviniu, nes tokios rūšies prievolė yra nauja STP, kurios taip pat yra tokio tipo transporto priemonės, kurioms dar nebuvo taikomi pasiūlyme dėl reglamento nustatyto pobūdžio reikalavimai. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Nepaisant to, EESRK džiaugiasi, kad nustatytas tikslas yra gerokai mažesnis už ES nustatytą bendrą išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslą. Tai taip pat atitinka 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Tarybos išreikštą nuomonę dėl reikalavimų, kurie galėtų būti pagrįstai taikomi transporto sektoriui. Šiomis aplinkybėmis, EESRK taip pat teigiamai vertina siūlomą skolų ir kreditų sistemą, suteikiančią lankstumo, kurio gali prireikti bent tam tikrą laiką. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Numatomumas svarbus tiek automobilių pramonei, tiek transporto sektoriui. Automobilių pramonės atveju reikia žinoti, ko galima tikėtis kuriant naujus modelius ir naujus techninius sprendimus, kurie yra ilgalaikiai projektai. Transporto sektoriaus atveju svarbu gebėti priimti gerai informuotus sprendimus, pavyzdžiui, investuojant į naują transporto priemonę. Dėl šios priežasties svarbu nustatyti konkretesnius CO2 kiekio mažinimo rodiklius po 2030 m. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Dėl inovacijų taip pat gali pasikeisti darbo sąlygos automobilių pramonėje ir gali prireikti naujų gebėjimų. Tai gali lemti ir pasikeitusi darbo aplinka bei naujos technologijos, dėl kurių gali būti keliami nauji reikalavimai, pavyzdžiui, vairuotojams. Šio socialinio technologijų raidos aspekto klausimą reikia spręsti pakankamai aktyviai siekiant užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir mokymą naujiems įgūdžiams įgyti. Kad perėjimas būtų tvarus, taip pat reikalingas socialinių partnerių dialogas. |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Pasiūlyme dėl reglamento aptariamos tik techninės transporto priemonių savybės. Todėl EESRK taip pat atkreipia dėmesį į transporto skaitmeninimą, įskaitant automatinių transporto priemonių ir vairavimo praktikos plėtojimą, nes dėl to transporto priemonės ne tik išmestų mažiau CO2, bet ir sumažėtų STP anglies pėdsakas. Panašiai, galimas skaitmeninimo paskatintas didesnis veiksmingumas, pavyzdžiui, dėl geresnio kelionių planavimo ir krovinių grupavimo, kuriam sudaro sąlygas skaitmeninės platformos, galėtų turėti reikšmingą poveikį faktiniams išmetamųjų teršalų kiekiams. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Didesnis veiksmingumas ir geresnis pajėgumų panaudojimas taip pat sumažins sąnaudas vienam vežamam vienetui ir padidins transporto pramonės konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Todėl svarbu, kad VECTO modeliavimo priemonės duomenys, kurie turi būti naudojami standartams stebėti ir tikrinti, būtų papildyti realiais duomenimis. Todėl EESRK teigiamai vertina tai, kad atsižvelgiant į Europos Parlamento priimtą teisėkūros rezoliuciją dėl reglamento dėl STP išmetamo CO2 kiekio stebėsenos, Komisija pareiškė, kad ji ketina papildyti dabartinius duomenų rinkimo metodus bandymais keliuose, apimančiais STP pasiekiamus rezultatus kelyje (12). |
| --- | --- |

4.2.12.

5.   Konkrečios pastabos. Pasiūlymas dėl reglamento

| 5.1. | Remiantis aiškinamuoju memorandumu, specialiosioms transporto priemonėms taikomos išimtys dėl išmetamo CO2 standartų. Konkrečios išimtys yra nustatytos 1 straipsnio antroje pastraipoje (išmetamo CO2 atskaitos vertės apskaičiavimas) ir 4 straipsnyje (gamintojo vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis). Kita vertus, jos nėra minimos nei 2 straipsnyje (taikymo sritis), nei 6 straipsnyje (gamintojų savitosios teršalų išmetimo normos). Taigi šių transporto priemonių statusas pagal pasiūlymą dėl reglamento nėra visiškai aiškus. Tačiau atrodo, kad specialiosioms transporto priemonėms iš tikrųjų taikomi 1 straipsnio a ir b punktuose nustatyti išmetamo CO2 kiekio mažinimo tikslai ir į jas atsižvelgiama nustatant konkretiems gamintojams taikomas teršalų išmetimo normas, taip pat nustatant išmetamųjų teršalų skolas pagal 7 straipsnį. EESRK manymu, reikėtų geriau paaiškinti konkretų specialiųjų transporto priemonių statuso poveikį, galbūt papildant 17 konstatuojamąją dalį. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pasiūlymo dėl reglamento 8 straipsnyje pateiktas terminas „mokestis už išmetamų teršalų normos perviršį“ atrodytų reiškia, kažką ką galima gauti, o ne baudą, kurią reikia sumokėti, tačiau šis mokestis yra bauda. Dėl aiškumo galėtų būti naudinga apsvarstyti galimybę pakeisti šią sąvoką, pavyzdžiui, į „bauda už viršytą taršos normą“, kuri labiau atitinka tikrovę. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pasiūlymo dėl reglamento 8 straipsnyje nurodoma, kad mokesčio už išmetamų teršalų normos perviršį sumos laikomos Sąjungos bendrojo biudžeto pajamomis. EESRK mano, kad šios sumos turėtų būti skirtos tvariems sprendimams automobilių sektoriuje arba transporto sektoriuje plėtoti. |
| --- | --- |

5.3.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 284final – 2018/0143 (COD).

1

(2)  2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

2

(3)  COM(2016) 501 final.

3

(4)  COM(2017) 479 final.

4

(5)  COM(2017) 279 final – 2017/0111 COD.

5

(6)  COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD).

6

(7)  COM(2018) 275 final – 2018/0130 (COD).

7

(8)  COM(2018) 284 final – 2018/0143 (COD).

8

(9)  COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD).

9

(10)  COM(2017) 653 final – 2017/0291 (COD).

10

(11)  COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD).

11

(12)  Europos Parlamentas P8_TA-PROV(2018)0246.

12

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/292 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/292

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo

(COM(2018) 434 final – 2018/0227 (COD))

(2019/C 62/46)

| Pranešėjas | Norbert KLUGE |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Ulrich SAMM |

Pranešėjas

Norbert KLUGE

Bendrapranešėjis

Ulrich SAMM

| Konsultavimasis | Europos Parlamento prašymas pateikti nuomonę, 2018 6 14
  Tarybos prašymas pateikti nuomonę, 2018 6 25 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnis, 173 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis |
| Biuro sprendimas | 2018 6 19 |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 212/0/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamento prašymas pateikti nuomonę, 2018 6 14

Tarybos prašymas pateikti nuomonę, 2018 6 25

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 straipsnis, 173 straipsnio 3 dalis ir 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2018 6 19

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

212/0/2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Europos Komisijos Skaitmeninės Europos programos iniciatyvą. Joje pabrėžiamas siekis įtvirtinti Europos kaip pirmaujančios veikėjos skaitmeninimo srityje vaidmenį ir sustiprinti jos ekonominę galią ir konkurencingumą visame pasaulyje. Skaitmeninės Europos programos tikslas – užtikrinti bendrajai skaitmeninei rinkai sukurti reikalingas sąlygas ir visiems Europos Sąjungos piliečiams teigiamą skaitmeninės transformacijos raidą. Programa gali būti labai sėkminga, jei bus tinkamai nustatyti kol kas neatskleisti išsamesni programos aspektai. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Mokslininkai yra viena iš socialinio ir ekonominio vystymosi varomųjų jėgų. Įgūdžiai ir gebėjimai yra aukšto mokslinių tyrimų lygio ir praktinio programos įgyvendinimo sąlyga. Tad jie yra vienas iš programos sėkmės veiksnių. EESRK nurodo, kad todėl programoje didelė reikšmė skiriama mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rėmimui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK nuomone, tam, kad mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros rezultatai būtų skleidžiami ir jų naudą pajustų visi Europos Sąjungos (ES) piliečiai, reikėtų intensyvinti mokslinių tyrimų institucijų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dialogą. Sudėtingi klausimai turi būti pateikiami taip, kad juos galėtų suprasti ir įvertinti ne tik specialistai. EESRK taip pat siūlo programą susieti su mokslinių tyrimų rėmimo pagal programą „Horizontas 2020“ („Europos horizontas“) principais, kurie grindžiami, be kita ko, Europos mokslininkų chartija ir atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų bei atvirojo mokslo principais. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK teigiamai vertina tai, kad skaitmeninių įgūdžių vystymas yra vienas iš pagrindinių programos elementų. Skaitmeniniai įgūdžiai ir gebėjimai yra kitų keturių prioritetų realizavimo sąlyga. Gaila, kad šio prioriteto biudžetas yra mažesnis už kitų prioritetų biudžetą. Todėl EESRK remia Europos Parlamento pasiūlymą biudžetą nuo 700 mln. EUR (7,6 % viso biudžeto) padidinti iki 830 mln. EUR (9 % viso biudžeto). Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad visų pirma valstybės narės yra atsakingos už švietimą ir tam skiria atitinkamas nacionalinio biudžeto lėšas. EESRK nurodo, kad skaitmeniniams įgūdžiams skiriamas biudžetas ES valstybėse narėse yra labai skirtingas. Todėl jis ragina Komisiją atkreipti valstybių narių dėmesį į jų didelę atsakomybę šioje srityje užtikrinti, kad skaitmeninimo naudą galėtų pajusti visi piliečiai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad būtina rengti ir įdarbinti aukštos kvalifikacijos talentingus darbuotojus siekiant padidinti Europos kaip darbo vietos patrauklumą šiai grupei pasaulinės konkurencijos sąlygomis. Vis dėlto EESRK taip pat pabrėžia, kad programoje neturėtų būti susitelkiama tik į ypatingas pastangas pritraukti aukštos kvalifikacijos ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių ir pajėgumų. Turėtų būti visapusiškai remiamos įmonės, darbuotojai ir vartotojai diegiant ir taikant tiek pagrindines, tiek aukšto lygio skaitmenines technologijas. Tai turi lemiamą reikšmę darbo vietų kiekybei ir kokybei bei Europos konkurencingumui. EESRK pažymi, kad vis dar daug įmonių, darbuotojų ir piliečių neturi pagrindinės techninės įrangos ir bazinių įgūdžių. Todėl EESRK nurodo 2017 m. spalio 19 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose pažymėta, kad investicijomis į skaitmeninius įgūdžius turi būti siekiama „visiems europiečiams suteikti galių ir priemonių“ (1). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Skaitmeninės Europos programa šioje srityje bus sėkminga tada, kai ji imsis vadovaujančio vaidmens ir palaikys ryšius su kitomis ES paramos programomis, kuriomis siekiama panašių tikslų. Lėšos, pavyzdžiui, išplėsto Europos socialinio fondo (ESF+), turi būti įtraukiamos į būtinų priemonių finansavimą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK nuomone, į skaitmeninių inovacijų centrų kūrimo procesą visada turėtų būti įtraukiami socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė. Jiems turi būti suteikta prieiga prie skaitmeninių inovacijų centrų. Veikdami kaip nevyriausybinės organizacijos jie gali padidinti inovacijų centrų veiklos matomumą ir visuomenės pritarimą jiems.
  EESRK mano, kad įgyvendinant programą iš pat pradžių reikia vengti galimo socialinio disbalanso. Kadangi skaitmeninimas susijęs su visais žmonėmis ir visomis gyvenimo sritimis, nepaprastai svarbu, kad jo naudą galėtų pajusti visi ES piliečiai. Todėl, EESRK nuomone, svarbu programą įgyvendinti taip, kad skaitmeninės Europos teikiamais pranašumais ir galimybėmis galėtų naudotis visa Europos visuomenė. Skaitmeninimo procesas Europoje turi būti įtraukus. Iš piliečių negali būti atimta galimybė pajusti skaitmeninį progresą dėl tokių veiksnių kaip lytis, socialinė padėtis, žemesnis išsilavinimas, kvalifikacija, skaitmeniniai įgūdžiai, kilmė, amžius ar negalia. Gaunama „skaitmeninė grąža“ atitinkamomis politinėmis priemonėmis turi būti paskirstoma sąžiningai. Negali būti taip, kad ja pasinaudos tik nedidelis suinteresuotųjų asmenų skaičius. Programos įgyvendinimo priemonėmis turi būti atsižvelgiama į ES principą, kad žmogus yra savo duomenų savininkas ir juo lieka. |
| --- | --- |

1.7.

EESRK mano, kad įgyvendinant programą iš pat pradžių reikia vengti galimo socialinio disbalanso. Kadangi skaitmeninimas susijęs su visais žmonėmis ir visomis gyvenimo sritimis, nepaprastai svarbu, kad jo naudą galėtų pajusti visi ES piliečiai. Todėl, EESRK nuomone, svarbu programą įgyvendinti taip, kad skaitmeninės Europos teikiamais pranašumais ir galimybėmis galėtų naudotis visa Europos visuomenė. Skaitmeninimo procesas Europoje turi būti įtraukus. Iš piliečių negali būti atimta galimybė pajusti skaitmeninį progresą dėl tokių veiksnių kaip lytis, socialinė padėtis, žemesnis išsilavinimas, kvalifikacija, skaitmeniniai įgūdžiai, kilmė, amžius ar negalia. Gaunama „skaitmeninė grąža“ atitinkamomis politinėmis priemonėmis turi būti paskirstoma sąžiningai. Negali būti taip, kad ja pasinaudos tik nedidelis suinteresuotųjų asmenų skaičius. Programos įgyvendinimo priemonėmis turi būti atsižvelgiama į ES principą, kad žmogus yra savo duomenų savininkas ir juo lieka.

| 1.8. | EESRK mano, kad programa turėtų būti labiau susieta su socialine tikrove. Turi būti atsižvelgiama į skaitmeninimo poveikį darbo rinkai ir skirtingą jo poveikį regionams. Todėl svarbiu programos sėkmės kriterijumi Komitetas laiko tai, kad skaitmeninimas teiktų galimybių dalyvauti ekonominiame gyvenime ir kurti darbo vietas ir kad tai vyktų visuose Europos regionuose. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK norėtų, kad į ES pasaulyje būtų žvelgiama kaip į veikėją, skleidžiančią žinias ir galinčią konkuruoti pasaulinėje rinkoje su Kinija ir JAV. Tam taip pat reikalingas įmonių ir darbuotojų pasitikėjimas technologijomis. Skaitmeninės Europos programa gali sukurti pridėtinę vertę visų pirma tose srityse, kuriose atskiros valstybės vienos negali daug pasiekti. Tai visų pirma pasakytina apie kovos su kibernetiniais nusikaltimais prioritetą, kuris gali būti įgyvendinamas kartu kuriant kovos su kibernetiniais išpuoliais, vykdomais iš už Europos ribų, metodus ir strategijas. Vienas iš tokių būdų yra Europos nepriklausomos mikroschemų pramonės kūrimas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pritaria tam, kad bet kokie pagal programą vykdomi veiksmai atitiktų etikos principus. Šiuo tikslu EESRK primena savo reikalavimą laikytis principo „valdo žmogus“ (angl. human in command), visų pirma darbo aplinkoje plėtojant ir taikant dirbtinį intelektą. Remiantis tokiais etikos principais svarbios ir kitos teisės aktuose nustatomos priemonės (pvz., atsakomybės, duomenų, darbuotojų ir vartotojų apsaugos klausimai). Galiausiai tolimesnis mūsų visuomenės skaitmeninimas bus sėkmingas tik tada, kai bus ne tik leidžiami teisės aktai, bet vyks ir kultūriniai pokyčiai, dėl kurių didės informuotumas apie skaitmeninių naujovių naudą ir riziką. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Pagrindas – Skaitmeninės Europos programa

| 2.1. | 2018 m. gegužės 2 d. Europos Komisija priėmė pasiūlymą dėl kitos 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos. Remdamasi šia finansine programa, 2018 m. birželio 6 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Reglamento dėl 2021–2027 m. Skaitmeninės Europos programos sudarymo. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Skaitmeninės Europos programa Europos Komisija siekia bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją pagrįsti patikima finansine programa ir pašalinti investicijų trūkumą. Tam ji numatė bendrą 9,2 mlrd. EUR biudžetą. Bendrasis programos tikslas – remti pramonės skaitmeninimą. Juo siekiama padidinti skaitmeninės transformacijos teikiamą naudą visiems ES piliečiams, viešojo administravimo institucijoms ir įmonėms. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Skaitmeninės Europos programa apima penkis konkrečius tikslus: 1) itin našaus skaičiavimo; 2) dirbtinio intelekto; 3) kibernetinio saugumo ir pasitikėjimo; 4) aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių; 5) plataus skaitmeninių technologijų naudojimo visame ekonomikos sektoriuje ir visuomeniniame gyvenime užtikrinimo. Programoje taip pat nagrinėjamas pramonės skaitmeninimo klausimas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Įgyvendinant tikslą „Itin našus skaičiavimas“ siekiama superkompiuteriais kurti pajėgumus, kuriais būtų galima geriau apdoroti nuolat didėjančius duomenų kiekius. Pagal programą skiriamais 2,7 mlrd. EUR siekiama sustiprinti ES itin našaus skaičiavimo ir duomenų apdorojimo pajėgumus ir užtikrinti jų visapusišką naudojimą kovojant su klimato kaita, gerinant sveikatos priežiūrą ir didinant saugumą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2,5 mlrd. EUR, kuriuos planuojama skirti dirbtinio intelekto tikslui, Europos Komisija ketina panaudoti ES pajėgumams šioje srityje kurti ir stiprinti. Tai taip pat apima didelio masto duomenų rinkinių ir algoritmų kūrimo ir išsaugojimo bei saugios prieigos prie jų galimybių teikimą. Be to, siekiama stiprinti valstybių narių turimus dirbtinio intelekto bandymų ir eksperimentavimo objektus ir skatinti jų bendradarbiavimą. Įmonės ir viešosios institucijos turėtų naudotis technologijų pažanga. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prioritetinėje srityje „Kibernetinis saugumas ir pasitikėjimas“, kuriai skirti 2 mlrd. EUR, siekiama užtikrinti, kad ES turėtų technologinių ir pramonės pajėgumų savo ekonomikai, visuomenei ir demokratijai stiprinti. Investicijomis, be kita ko, siekiama kartu su valstybėmis narėmis bendrai investuoti su valstybėmis narėmis į pažangią kibernetinio saugumo įrangą ir priemones, užtikrinti naujausių kibernetinio saugumo sprendimų diegimą visose ekonomikos srityse, kuo geriau panaudoti Europos žinias ir stiprinti valstybių narių ir privačiojo sektoriaus pajėgumus šioje srityje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kad investicijos į skaitmenines technologijas būtų naudingos, visuomenė ir darbuotojai turi turėti atitinkamų įgūdžių. Ketvirtajam konkrečiam tikslui Europos Komisija skiria 700 mln. EUR ir siekia remti aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius, visų pirma itin našaus skaičiavimo, dirbtinio intelekto, paskirstytųjų registrų (pvz., blokų grandinės technologijos) ir kibernetinio saugumo srityse. Įgyvendinant šį tikslą siekiama remti studentų, IT profesionalų ir visų darbuotojų ilgalaikių mokymų ir kursų rengimą ir teikimą, taip pat remti trumpalaikius mokymus ir kursus bei mokymą darbo vietoje. Įgūdžiai turėtų būti ugdomi visų pirma skaitmeninių inovacijų centruose. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Viešasis administravimas ir paslaugų teikimas viešojo intereso srityje turėtų būti remiami pagal penktąjį konkretų tikslą. Tam skiriami 1,3 mlrd. EUR ir siekiama, pvz., užtikrinti, kad viešasis sektorius ir tokios sritys, kaip antai sveikatos ir priežiūros, švietimo, transporto, kultūros ir kūrybos sektoriai, galėtų diegti naujausias skaitmenines technologijas ir turėti prieigą prie jų. Taip pat turi būti teikiama parama viešojo administravimo institucijoms ir pramonės sektoriui, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), diegiant skaitmenines technologijas. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Darbo ir gyvenamosios aplinkos skaitmeninimo ir transformacijos procesai, susiję su technologijų pažanga, yra visuotiniai. Vargu ar yra gyvenimo sritis, kurios jie dar nebūtų palietę. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos Skaitmeninės Europos programos iniciatyvą, nes tai rodo šios temos svarbą Europos Komisijai. Nustačius šiuos prioritetus bus galima kurti aiškią ES pridėtinę vertę remiant modernias pažangiausias technologijas, kurios gali padėti spręsti sudėtingiausias mūsų laikmečio problemas ir turėti teigiamą poveikį užimtumui ir konkurencingumui bei apskritai visų piliečių gyvenimo sąlygoms. Tai patvirtina faktas, kad Europos Komisija komunikate dėl daugiametės finansinės programos pateikė scenarijų, pagal kurį investicijos į skaitmenines sritis būtų padvigubinamos (2). EESRK pabrėžia ir socialinių investicijų, susijusių su skaitmenine transformacija, būtinybę, siekiant kad skaitmeninės transformacijos naudą pajustų visa visuomenė. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad visada turi galioti principas „valdo žmogus“ (human in command), visų pirma dirbtinio intelekto srityje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK džiaugiasi, kad Europos Komisija Skaitmeninės Europos programa remia skaitmeninių pajėgumų kūrimą ir kuo geresnį jų naudojimą. EESRK pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad skaitmeniniai pajėgumai yra inovacijų viešojo intereso srityje ir ekonomikos sektoriuje pagrindas. Siekiant teigiamos ES skaitmeninės transformacijos, būtina turėti pirmaujančių skaitmeninių technologijų ir atitinkamų gebėjimų. EESRK numatytą biudžetą laiko nemažu, tačiau nepalyginamu su konkurenčių JAV ir Kinijos biudžetais. Vis dėlto Komitetas yra įsitikinęs, kad su šiuo biudžetu numatytus tikslus pasiekti galima, tačiau primena, kad, siekiant Europą išlaikyti pasaulinio lygio, turi būti reikšmingai padidintos ir investicijos ES valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK svarbu, jog būtų padaryta viskas, kad technologinės plėtros procese galėtų dalyvauti visa Europos visuomenė. Skaitmeninės Europos programa turėtų būti keliamas tikslas skaitmeninę grąžą, kuri įvairiose srityse bus gaunama per kelerius ateinančius metus ir dešimtmečius, sąžiningai paskirstyti visiems Europos gyventojams, pavyzdžiui, kalbant apie duomenų nuosavybę. Kadangi skaitmeninimas susijęs su visais žmonėmis ir visomis gyvenimo sritimis, nepaprastai svarbu, kad jo naudą galėtų pajusti visi. Ekonominiai ir socialiniai skaitmeninimo teikiami pranašumai bus tikrai pasiekti tik tada, kai Europa galės visai visuomenei miestuose ir kaimuose teikti didelio galingumo tinklus. Tam reikalingos viešosios investicijos, nes vien rinkos priemonių nepakaks norint aprėpti visas atokias vietoves ir užtikrinti minimalią skaitmeninę prieigą pažeidžiamiausiems visuomenės nariams. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK svarbu, kad sutelktais ir koordinuotais ES veiksmais būtų kuriama pridėtinė vertė, kurios atskiros valstybės vienos negalėtų sukurti. Tokios sritys yra, visų pirma, Europos nepriklausomos mikroschemų pramonės kūrimas taikant našiosios kompiuterijos rėmimo programas (3), bendras kovos su išorės kibernetiniais išpuoliais metodų ir strategijų kūrimas (4), bendrosios skaitmeninės rinkos standartų kūrimas, nuoseklus Europos bendrojo duomenų apsaugos reglamento taikymas ir vystymas, visų pirma siekiant jį pritaikyti dirbtinio intelekto (5) ir autonominio vairavimo taikomosioms programoms (6). Europinių vertybių (duomenų apsauga, privatumo apsauga, socialinė apsauga, tvarumas) taikymas vystant dirbtinį intelektą vieną dieną gali tapti konkurenciniu pranašumu, o tam reikia nuolat didinti žmonių informuotumą apie trečiųjų šalių taikomus duomenų naudojimo metodus (JAV) ir dirbtinio intelekto sistemų stebėjimo potencialą (Kinija). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK teigiamai vertina tai, kad Skaitmeninės Europos programoje pramonės skaitmeninimas daugeliu aspektų iškeliamas į pirmą vietą. Nekyla abejonių, kad skaitmeninė transformacija bus sėkminga tik tada, kai ji bus naudinga visoms įmonėms ir jų darbuotojams. Todėl būtų buvę tikslinga šį aspektą į programą įtraukti dar nuosekliau, kad pažanga būtų matoma, pavyzdžiui, taip pat iš įvairaus dydžio įmonių skaitmeninimo rodiklių. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Siekiant stiprinti techninius ir skaitmeninius pajėgumus, didelė biudžeto dalis bus skiriama mokslinių tyrimų projektams ir inovacijų programoms. EESRK pabrėžia būtinybę paramą glaudžiai susieti su mokslinių tyrimų rėmimo pagal programą „Horizontas 2020“ („Europos horizontas“) principais, kurie grindžiami, be kita ko, Europos mokslininkų chartija (7) ir atsakingų mokslinių tyrimų ir inovacijų (8) bei atvirojo mokslo (9) principais. Tik susiejus paramą su šiais principais bus užtikrinta, kad moksliniai tyrimai tarnautų žmonijai. Mokslinių tyrimų rezultatai turi būti pateikiami, skleidžiami ir naudojami taip, kad būtų suprantami ne tik specialistams. Trumpai tariant, moksliniai tyrimai turi būti reikšmingi visuomenei. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Siekiant užtikrinti mokslinių tyrimų reikšmę visai Europos visuomenei, turėtų būti nuolat rengiami dialogo renginiai. Juose mokslininkai galėtų tarpusavyje ir su platesne visuomene keistis patirtimi ir įkvėpti vieni kitus. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Todėl džiugu, kad vienas iš programos tikslų yra suteikti galimybę technologinės plėtros procese dalyvauti viešojo administravimo institucijoms ir įmonėms. EESRK palankiai vertina skirtingų subjektų keitimąsi patirtimi ir ragina Europos Komisiją skatinti keistis patirtimi visus regionus, sektorius ir bet kokio dydžio įmones. Įmonėms, visų pirma MVĮ, gali būti lengviau diegti aukšto lygio technologijas vystant partnerystę ir sukūrus gerą pramoninę aplinką. EESRK taip pat tikisi, kad bus laikomasi partnerystės principo ir Skaitmeninės Europos programos įgyvendinimo procese dalyvaus socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos. Darbuotojams įgyvendinti Skaitmeninės Europos programą padėtų socialinių partnerių vystomas socialinis dialogas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK mano, kad būtina rengti ir įdarbinti aukštos kvalifikacijos talentingus darbuotojus siekiant padidinti Europos kaip darbo vietos patrauklumą šiai grupei pasaulinės konkurencijos sąlygomis. Vis dėlto EESRK taip pat pabrėžia, kad Skaitmeninės Europos programoje neturi būti susitelkiama tik į aukštą kvalifikaciją ir aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių turinčius darbuotojus. Būtent dėl Skaitmeninės Europos programos tikslo – užtikrinti bendrajai skaitmeninei rinkai sukurti reikalingas sąlygas ir teigiamą skaitmeninės transformacijos raidą – šios svarbios paramos programos naudą turi pajusti visi ES piliečiai ir darbuotojai. Jei tai nepavyks, kyla pavojus, kad socialinis atotrūkis Europoje tik gilės. Kaip EESRK nurodė kitose nuomonėse, siekiant sukurti bendrąją skaitmeninę rinką svarbiausias prioritetas yra pašalinti kvalifikuotų darbuotojų trūkumą, taip pat skaitmeninių įgūdžių srityje (10). Europos Komisija savo programoje nurodo paramos programas, kaip antai išplėstą Europos socialinį fondą (ESF+) ir Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), kuriomis naudojantis būtų galima teikti bazinius skaitmeninius įgūdžius. Vis dėlto, kadangi šiomis programomis dėl jų struktūros neįmanoma užtikrinti visuotinės aprėpties paramos Europoje, Skaitmeninės Europos programa taip pat turėtų apimti skirtingus įgūdžių lygius. Jei pagal šią programą skiriamų lėšų nepakaktų siekiui skaitmeninimo teikiamus pranašumus užtikrinti visiems piliečiams įgyvendinti, šie reikalavimai turi būti keliami kitoms programoms, kaip antai „ESF+“. Tam, kad būtų galima pasiekti tikslus, Skaitmeninės Europos programa turėtų imtis vadovaujančio vaidmens ir palaikyti ryšius su kitomis programomis. Kitaip įvairios ES paramos programos galiausiai būtų naudingos tik mažumai. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Todėl EESRK pabrėžia tikslą siekti įtraukios visuomenės, kurioje būtų skatinama visų lygybė. Skaitmeninės transformacijos procese piliečiai negali būti diskriminuojami dėl tokių veiksnių kaip lytis, socialinė padėtis, išsilavinimas, kvalifikacija, skaitmeniniai įgūdžiai, kilmė, amžius ar negalia. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK pritaria Europos Komisijos tikslui remti lengvesnę įmonių, visų pirma MVĮ, prieigą prie skaitmeninių pajėgumų ir technologijų. Vis dėlto, kai dėmesys programoje sutelkiamas į aukšto lygio technologijas, nepastebima, kad daugeliui darbuotojų ir įmonių šiandien pirmiausia reikalinga parama kalbant apie pagrindinius skaitmeninimo išteklius. EESRK pabrėžia, kad visapusiškas įmonių rėmimas joms diegiant tiek pagrindines, tiek aukšto lygio technologijas turi lemiamą reikšmę Europos konkurencingumui ir darbo vietoms. EESRK ragina socialinius partnerius ieškoti socialinio dialogo ir programos lėšomis daromų investicijų srityje. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK palankiai vertina ypatingą – kibernetinio saugumo ir pasitikėjimo – programos prioritetą. Kibernetinis saugumas yra toks pat reikšmingas vystymuisi kaip ir demokratijos mūsų šalyse veikimui. Įmonių ir darbuotojų pasitikėjimas kibernetiniu saugumu yra kritinis programos sėkmės veiksnys. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Programa turėtų būti kuo labiau susieta su socialine tikrove. Turėtų būti atsižvelgiama į skaitmeninimo poveikį darbo rinkai ir skirtingą jo poveikį įvairiems regionams. Todėl, EESRK nuomone, svarbu, kad įgyvendinant programą skaitmeninimas teiktų galimybių dalyvauti ekonominiame gyvenime ir kurti darbo vietas. Taip pat labai svarbu šias galimybes remti Europos regionuose. Tam reikia, kaip numatyta, bendradarbiauti su Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) ir Sanglaudos fondu. Turi būti nuolat keičiamasi patirtimi tarp Skaitmeninės Europos programos, ERPF ir Sanglaudos fondo. Būsimi inovacijų centrai vietoje, regionuose, taip pat turėtų siekti regioninės plėtros tikslo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ketvirtasis tikslas („Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai“) ir pramonės skaitmeninimo tikslas turėtų būti įgyvendinami visų pirma inovacijų centrų pastangomis. Jie veiks kaip prieigos prie naujausių skaitmeninių pajėgumų taškai. EESRK džiugiai pastebi, kad programos įgyvendinimas yra gerai apgalvotas. Jis pritaria tikslui valstybėse narėse įsteigti bent po vieną skaitmeninių inovacijų centrą, o atokiausioms ES valstybėms narėms įrengti papildomus centrus. EESRK pritaria inovacijų centrų bendradarbiavimui, tačiau kritiškai vertina didelę administracinę naštą, kuri atsiras dėl inovacijų centrų steigimo. Šiuo klausimu galėtų padėti tarptautiniai konsorciumai. Be to, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės įtraukimas turėtų tapti skaitmeninių inovacijų centrų steigimo sąlyga. Taip centrų veikla galėtų būti pritaikoma prie vietos įmonių ir darbuotojų bei kitų technologijas taikančių subjektų poreikių, o nauda – prieinama daugeliui gyventojų. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių vystymas yra pagrindinė kitų keturių tikslų realizavimo sąlyga. Todėl gaila, kad šio tikslo biudžetas yra mažesnis už kitų prioritetų biudžetą. EESRK remia Europos Parlamento pasiūlymą padidinti biudžetą nuo 700 mln. EUR (7,6 % viso biudžeto) iki 830 mln. EUR (9 % viso biudžeto) (11). Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad visų pirma valstybės narės yra atsakingos už švietimą ir tam skiria atitinkamas nacionalinio biudžeto lėšas. Vis dėlto EESRK abejoja, ar Komisija galės panaudoti visas būtinas priemones, kad būtų padidintas valstybių narių informuotumas apie skaitmeninio visų gyventojų grupių švietimo nuo pat pradinio ugdymo svarbą. Šiai užduočiai skiriamas biudžetas valstybėse narėse labai skiriasi. Tam, kad nė vienas pilietis dėl per mažo nacionalinio biudžeto neprarastų galimybės dalyvauti tolesnio mokymosi programose, ES turėtų atidžiai stebėti šio tikslo įgyvendinimą ir viešai skelbti išvadas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK, kaip ir Europos Parlamentas (12), pažymi, kad visi programos įgyvendinimo veiksmai turi atitikti etikos principus. Visų pirma kalbant apie veiklą dirbtinio intelekto srityje svarbu laikytis esamų ir būsimų principų (13). Šiuo tikslu EESRK primena savo raginimą laikytis principo „valdo žmogus“, kuris turi būti svarbi ateities pokyčių gairė. Remiantis tokiais etikos principais svarbios ir kitos teisės aktuose nustatomos priemonės (pvz., atsakomybės, duomenų ir vartotojų apsaugos klausimai). Galiausiai tolimesnis mūsų visuomenės skaitmeninimas bus sėkmingas tik tada, kai bus ne tik leidžiami teisės aktai, bet ir skatinami atitinkami kultūriniai pokyčiai, dėl kurių didės informuotumas apie skaitmeninimo naudą ir riziką. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK mano, kad įgyvendinant konkretų tikslą „Dirbtinis intelektas“, be pajėgumų ir galimybės jais naudotis stiprinimo, didžiausias dėmesys turi būti skiriamas naudojant dirbtinį intelektą ir automatizuotas sistemas kylančios teisinės atsakomybės klausimui. Siekis, kad duomenų bazės būtų laisvai prieinamos ir MVĮ, vertintinas teigiamai. Prieiga turėtų būti suteikta ir viešajam sektoriui. Be to, įmonės turi būti ruošiamos šiai veiklai, taip pat turi būti įtvirtintos aiškios teisinės nuostatos dėl atsakomybės nelaimingo atsitikimo ar panašiu atveju. Darbuotojų ir piliečių apsauga yra tokia pat svarbi kaip ekonomikos augimo skatinimas. |
| --- | --- |

4.7.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EUCO 14/17 – European Council meeting (19 October 2017) – Conclusions.

1

(2)  COM(2018) 98 final.

2

(3)  OL C 283, 2018 8 10, p. 89.

3

(4)  OL C 227, 2018 6 28, p. 86.

4

(5)  OL C 288, 2017 8 31, p. 1, INT/851 „Dirbtinis intelektas Europai“ (OL C 440, 2018 12 6, p. 51) ir TEN/664 „Iniciatyva dėl interneto platformų iššūkių, susijusių su netikros informacijos sklaida“ (OL C 440, 2018 12 6, p. 183).

5

(6)  TEN/673 „Susietasis ir automatizuotas judumas“ (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 274) ir INT/846 „Pasitikėjimas, privatumo apsauga ir vartotojų bei įmonių saugumas plėtojant daiktų internetą“ (OL C 440, 2018 12 6, p. 8).

6

(7)  https://euraxess.ec.europa.eu/jobs/charter

7

(8)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/science-and-society

8

(9)  https://ec.europa.eu/research/openscience/

9

(10)  OL C 71, 2016 2 24, p. 65.

10

(11)  Nuomonės projektas – 2018/0227 (COD).

11

(12)  Pranešimo projektas – 2018/0227 (COD).

12

(13)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/high-level-expert-group-artificial-intelligence.

13

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/298 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/298

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 391/2009

(COM(2018) 567 final – 2018/0298 (COD))

(2019/C 62/47)

| Pranešėjas | Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Pranešėjas

Séamus BOLAND

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2018 9 10
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 9 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Biuro sprendimas | 2018 9 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 122/0/0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2018 9 10

Europos Sąjungos Taryba, 2018 9 10

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Biuro sprendimas

2018 9 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinės sesijos Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

122/0/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir sertifikavimo, nes jis būtinas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos (ES). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad pasiūlyti pakeitimai atvers galimybių ir rekomenduoja Komisijai puoselėti glaudesnį visų atitinkamų Europos, nacionalinių institucijų ir pripažintų organizacijų, su kuriomis valstybės narės pasirašė įgaliojimo susitarimus, bendradarbiavimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK teigiamai vertina faktą, kad šis pasiūlymas suteikia teisinį tikrumą veiklos rūšiai, nuo kurios labai priklauso sklandus prekių gabenimas tokiomis sąlygomis, kurios patvirtinamos kaip atitinkančios aukščiausius saugos standartus. Todėl Komitetas rekomenduoja pasiūlymą kuo skubiausiai priimti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK teigiamai vertina Komisijos ketinimą informuoti apie pasiūlymo poveikį praėjus tinkamam reglamento taikymo laikotarpiui ir rekomenduoja imtis pakankamų veiksmų, visų pirma tais atvejais, kai pasekmės nebuvo numatytos keičiamo reglamento taikymo srityje. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2016 m. birželio 23 d. po referendumo dėl narystės ES, Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė nusprendė išstoti iš ES. Sprendimas taikomas ir Gibraltarui. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos. Tai reiškia, kad visa Sąjungos pirminė ir antrinė teisė nebebus taikoma Jungtinei Karalystei nuo 2019 m. kovo 30 d. (išstojimo dienos). Tada Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Atsižvelgiant į susitarimo dėl išstojimo, dėl kurio šiuo metu vyksta derybos, turinį, yra aišku, kad Jungtinei Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei (įskaitant Gibraltarą) nebebus taikoma ES jūrų transporto teisė. Pagal Sąjungos teisę laivų, kurie plaukioja su vienos iš valstybių narių vėliava, patikrinimo ir apžiūros paslaugas teikiančių organizacijų pripažinimas Sąjungos lygmeniu toliau galimas tik susitarus dėl pasiūlymo. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Reglamento (EB) Nr. 391/2009 (reglamento) 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Komisija kartu su valstybe nare, norinčia suteikti organizacijai pripažinimą, ne rečiau kaip kartą per dvejus metus atliktų pripažintų laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų vertinimą. Tačiau po išstojimo Jungtinė Karalystė nebegalės dalyvauti pagal reglamento 8 straipsnio 1 dalį atliekamame organizacijų, kurias vertinant ji atlieka talkinančios valstybės narės vaidmenį, vertinime. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kadangi numatoma, kad organizacijos, kurioms talkina Jungtinė Karalystė, praras ES pripažinimą, logiška daryti prielaidą, kad gali būti neigiamų padarinių plaukiojimo su 27 ES valstybių narių, įgaliojusių šias pripažintas organizacijas veikti jų vardu atliekant teisės aktais nustatytą laivų patikrinimą, apžiūras ir sertifikavimą, vėliavomis konkurencingumui ir patrauklumui. Daugelis šį poveikį patirsiančių organizacijų turi įgaliojimo susitarimus su likusiomis 27 valstybėmis narėmis, o Jungtinei Karalystei išstojus iš ES tie susitarimai nebegaliotų. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Todėl Komisijos pasiūlymu siekiama padidinti teisinį tikrumą, užtikrinti susijusių laivų savininkų veiklos tęstinumą ir išlaikyti plaukiojimo su 27 ES valstybių narių vėliavomis konkurencingumą. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos, ji nebedalyvaus jokiame darbe pagal Reglamento Nr. 391/2009 8 straipsnio 1 dalį. Tačiau organizacijos, kurios sutiks su pasiūlymu, galės dirbti toliau. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Svarbiausios Komisijos pasiūlymo nuostatos

| 3.1. | Komisijos pasiūlymu siekiama sugrąžinti teisinį tikrumą jūrų reikalų reglamentavimui, kuris bus sutrikdytas Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Iš tiesų, pasiūlymu panaikinus būtinybę turėti talkinančią valstybę organizacijoms bus leista dirbti kartu su Komisija su valstybėmis narėmis, kurios sudarė įgaliojimo susitarimus, leidžiančius tęsti sertifikavimą ir laivų patikrinimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pasiūlymu būtų siekiama užtikrinti „organizacijų“, kurioms anksčiau kaip Komisijos vardu veikianti valstybė narė talkino Jungtinė Karalystė, pripažinimą. Pasiūlymu siekiama užtikrinti tolesnį šių organizacijų ir likusių 27 ES valstybių narių sudarytų susitarimų galiojimą. Šie susitarimai apima laivų apžiūrų ir patikrinimo užbaigimą, užtikrinant nepertraukiamą saugumą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Šiam tikslui pasiekti būtų keičiama Reglamento 8 straipsnio 1 dalis. Tai pakeistų reikalavimą, kad tik talkinančioji valstybė narė Komisijos vardu dalyvauja nuolatinio vertinimo procese. Iš esmės, tai reikštų, kad vertinimus gali atlikti Komisijos vardu veikiančios pripažintos organizacijos. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tuo siekiama užtikrinti veiklos tęstinumą ir plaukiojimo su 27 valstybių narių, dirbančių su susijusiomis organizacijomis, vėliavomis konkurencingumą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reglamento taikymo sritis apsiriboja Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos „neigiamų padarinių“ problemos sprendimu. |
| --- | --- |

3.6.

4.   EESRK pastabos

| 4.1. | EESRK pastebi, kad jūrų reikalams, ypač laivybai, taikomi reglamentai keitėsi taip, kad visoje ES, įskaitant Jungtinę Karalystę, būtų suderinta visa prekyba ir verslas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK sutinka su pagrindiniu pasiūlymo motyvu, kad būtina apsaugoti ES vėliavas ir užtikrinti, kad po „Brexit’o“ neatsirastų teisinis netikrumas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK pažymi, kad šiuo metu yra trys pagrindinės organizacijos, kurioms pasiūlymas yra aktualus: EMSA (Europos jūrų saugumo agentūra), ABS (Amerikos laivininkystės biuras) ir „Lloyds“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK pastebi, kad be šio pasiūlymo valstybės narės nebegalėtų toliau naudotis šių pripažintų organizacijų paslaugomis, teikiamomis su jų vėliava plaukiojantiems laivams. Vietoj to, joms tektų perregistruoti savo laivus pasirenkant ne ES valstybės narės vėliavą. Tokie veiksmai turėtų rimtų padarinių dabartinėms sutartims su organizacijomis ir tolesniam šio pramonės sektoriaus tęstinumui. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESKR mano, kad laivininkystės pramonė yra labai svarbi pasaulio prekybai ir prekių judėjimui. Ne mažiau svarbu, kad reglamentavimo sistemos užtikrintų visų suinteresuotųjų subjektų didžiausią saugumą. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK atkreipia dėmesį, kad nepriėmus pasiūlymo gali būti sutrikdytas pasaulinis prekių gabenimas ir iškilti rimtas pavojus ES ekonomikai. Todėl svarbu pasiūlymą priimti nedelsiant. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos pastebėjimą, kad apie šiuo metu nenurodytas pasekmes bus pranešta praėjus tam tikram reglamento taikymo laikotarpiui. |
| --- | --- |

4.7.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/301 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/301

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013

(COM(2018) 568 final – 2018/0299 (COD))

(2019/C 62/48)

| Pagrindinis pranešėjas | Stefan BACK |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Stefan BACK

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 9 10
  Taryba, 2018 911 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Biuro sprendimas | 2018 9 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 118/1/0 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 9 10

Taryba, 2018 911

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 172 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Biuro sprendimas

2018 9 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

118/1/0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK palankiai vertina šį pasiūlymą, laikydamas jį parengiamąja priemone siekiant užtikrinti nuoseklų TEN-T tinklą ir pritaikyti Šiaurės jūros ir Viduržemio jūros pagrindinio tinklo koridorių prie scenarijų, pagal kurį JK nedalyvauja TEN-T projekte. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK rekomenduoja Komisijai atsižvelgti į Airijos situaciją Jungtinei Karalystei išstojus iš Sąjungos ir rimtai išnagrinėti su tuo susijusį galimą neigiamą poveikį ES ir (arba) Airijos ekonomikai. Atsižvelgiant į tai, projektuojant naujas kelio atkarpas, reikia imtis papildomų atsargumo priemonių. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad, norint išsaugoti Šiaurės jūros ir Viduržemio jūros pagrindinio tinklo koridorių sanglaudą ir užtikrinti transporto operacijas tarp Airijos Respublikos ir kontinentinės ES be sienų kontrolės, reikia vienos ar kelių tiesioginių jungčių tarp kontinentinės ES ir Airijos Respublikos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK nuomone, JK nebebūnant TEN-T dalimi ir dėl pasienio kontrolės galimai sulėtėjus transportavimui per JK, gali pasikeisti eismo srautų maršrutai į Airiją ir iš jos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pažymi, kad prieš pasiūlymo pateikimą vykusių konsultacijų metu dėl dabar Komisijos siūlomos koridoriaus konfigūracijos buvo išreikšta abejonių, įskaitant, be kita ko, uostų pasirinkimą, ir buvo pabrėžtas poreikis persvarstyti pagrindinio tinklo koridoriaus „Atlantas“ išdėstymą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK primena, kad TEN-T tikslas yra užtikrinti transporto sanglaudą, veiksmingumą ir tvarumą; pagrindinis tinklas yra strategiškai svarbiausias elementas siekiant šio tikslo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Todėl EESRK išreiškia abejonių dėl siūlomos naujos koridoriaus atšakos konfigūracijos, nes ji gali neatitikti būsimų eismo srautų, todėl gali būti nepasiektas TEN-T pagrindinio tinklo koridoriaus tikslas sudaryti palankesnes sąlygas svarbiausiems tolimojo susisiekimo srautams. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK taip pat nurodo, kad kai kurie uostai, kurie gali tapti svarbūs naujomis aplinkybėmis, nėra pagrindiniai uostai ir todėl neatitinka pamatinio kriterijaus tapti pagrindinio tinklo koridoriaus dalimi, ir kad TEN-T gairių reglamento peržiūrą yra numatyta atlikti tik 2023 m. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK laikosi nuomonės, kad tikriausiai dar neįmanoma tiksliai numatyti, kaip pasikeis transporto srautai tuo atveju, jei bus taikomas šis pasiūlymas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Todėl EESRK sutinka, kad pasiūlymo konfigūracija yra tinkamas būdas laikinai susidoroti su padėtimi, kol pasikeis eismo srautai. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad nebuvo atliktas poveikio vertinimas siekiant patikrinti siūlomos konfigūracijos tinkamumą, pavyzdžiui, greitai gendančioms prekėms, ir apsvarstyti veiksmingiausią ir tvariausią maršruto, skirto pakeisti JK sausumos tiltą kaip TET-T jungtį į Airiją ir iš jos. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Todėl EESRK rekomenduoja į pasiūlymą įtraukti specialią nuostatą dėl peržiūros, pagal kurią būtų numatyta, kad Komisija peržiūrėtų priimtą reglamentą per dvejus metus nuo jo taikymo pradžios. Peržiūra turėtų būti grindžiama faktinių transporto srautų tarp Airijos Respublikos ir žemyninės ES pokyčių vertinimu ir ja būtų remiamasi rengiant atitinkamus pasiūlymus dėl TEN-T pagrindinio tinklo koridorių išdėstymo. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Kol tokios peržiūros nėra atlikta, EESRK nemato jokios priežasties keisti pasiūlymo esminį turinį, turint omenyje tai, kad dėl pakeitimo nepasikeis nė vieno iš pagrindinių Lamanšo sąsiaurio uostų, kurie šiuo metu priklauso pagrindinio tinklo koridoriams „Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“ ar „Atlantas“, padėtis. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK kelia klausimą, kodėl pasiūlyme nesiūloma panaikinti dabartinių su JK siejančių ir per ją einančių jungčių. Jeigu ES teisės aktai dėl TEN-T nebus taikomi JK, neliks teisinio pagrindo tokių jungčių įgyvendinimui. Todėl atrodytų tikslinga jas pašalinti. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Pasiūlymas

| 2.1. | Įgyvendinama Jungtinės Karalystės (JK) išstojimui iš ES pasirengti skirtas priemones, Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Reglamento, kuriuo dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013 (toliau „Pasiūlymas“). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2017 m. kovo 29 d. JK pranešė apie savo ketinimą išstoti iš ES, ir pagal ES sutarties 50 straipsnį tai įvyks 2019 m. kovo 30 d. Jei ratifikuotame susitarime dėl išstojimo nebus susitarta kitaip, ES teisė nebebus taikoma Jungtinei Karalystei nuo 2019 m. kovo 30 d. ir JK taps ES nepriklausančia šalimi, kurios neapima TEN-T ir kuri nedalyvauja TEN-T pagrindinio tinklo koridoriaus projekte. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Savo komunikate dėl pasirengimo Jungtinės Karalystės išstojimui iš Europos Sąjungos 2019 m. kovo 30 d. (COM(2018) 556) Komisija pabrėžė, kad svarbu būti pasirengus visiems galimiems vykstančių derybų dėl išstojimo rezultatams, įskaitant nesugebėjimą pasiekti susitarimą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pasiūlyme siekiama surasti sprendimą tuo atveju, jei vykstant JK ir ES deryboms susitarime dėl išstojimo nebus nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės. Visų pirma siekiama išsaugoti tiesioginę pagrindinio tinklo koridoriaus „Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“ jungtį su Airijos Respublika nelikus per JK einančios šio koridoriaus jungties. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pasiūlymu keičiamas koridoriaus išdėstymas įtraukiant toliau nurodytą jungtį – „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork–Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam“. Pakeitimas taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kurią JK nustoja būti taikomas Reglamentas (ES) Nr. 1316/2013. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina šį pasiūlymą, laikydamas jį priemone, kuria patenkinamas poreikis užtikrinti nuoseklų TEN-T tinklą ir išsaugoti Šiaurės jūros ir Viduržemio jūros pagrindinio tinklo koridorių, įskaitant ir tuo atveju, jei vykstančios ES ir JK derybos dėl išstojimo ir pereinamojo laikotarpio susitarimo nebus sėkmingos. Tokiu būdu pasiūlymas yra dalis Komisijos pasirengimo blogiausiam scenarijui, kai JK išstoja iš ES be susitarimo. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pasiūlymas, jį priėmus, bus taikomas nuo dienos, einančios po dienos, kai JK išstoja iš ES ir ES teisė nebetaikoma JK, o tai reiškia, kad todėl TEN-T nebeapima Jungtinės Karalystės. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pažymi, kad, norint išsaugoti pagrindinio tinklo koridoriaus „Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“ vietisumą ir užtikrinti transporto operacijas tarp Airijos ir žemyninės ES be pasienio kontrolės, reikia vienos ar kelių tiesioginių jungčių tarp žemyninės ES ir Airijos Respublikos. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK ypač pabrėžia padėties sudėtingumą Airijos ekonomikos ir gerovės požiūriu, ypač tais atvejais, kai pokyčiai turės numatytų ir nenumatutų padarinių. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Todėl itin svarbu, kad bet koks naujas išdėstymas pagerintų Airijos susisiekimą su žemynine ES. Nors šiandien didelė į žemyninę Europą vykstanti Airijos krovininio kelių transporto dalis kerta JK, tikrai reikia sukurti papildomas jūrų jungtis tarp pagrindinių Airijos Dublino ir Korko uostų bei koridoriaus „Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“ uostų žemyne. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK nurodo, kad pasiūlyme nurodyta koridoriaus konfigūracija atitinka scenarijų, pagal kurį JK nedalyvauja TEN-T projekte ir dėl pasienio kontrolės transportas per JK tampa lėtesnis, ir kad susidarius tokiai naujai padėčiai gali pasikeisti eismo srautų maršrutai į Airiją ir iš jos. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK taip pat pažymi, kad dėl šiuo metu Komisijos siūlomo koridorių išdėstymo buvo pareikšta abejonių, tiek kalbant apie detales, tiek ir apskritai. Prieš pasiūlymo pateikimą vykusių konsultacijų metu abejonių dėl veiksmų plano, kuris iš esmės yra pagrįstas šiuo pasiūlymu, pareiškė keletas uostų, esančių pietinėje Lamanšo sąsiaurio pakrantėje, Prancūzijos uostų asociacija ir regionų valdžios institucijos, kurios kėlė klausimą dėl Dunkirko, Kalė, Havro, Roskofo ir Bresto uostų prijungimo prie siūlomos koridorių „Šiaurės jūra–Viduržemio jūra“ jungties ir pagrindinio tinklo koridoriaus „Atlantas“ išdėstymo keitimo. Be to, įvairius Airijos interesus atstovaujantys subjektai abejojo ilgos jūrų jungties, turinčios pakeisti „sausumos tiltą“ per JK, veiksmingumu, nes esama trumpesnių jūros maršrutų, pavyzdžiui, iš Airijos į Bretanės uostus. Buvo teigiama, kad trumpesni jūros maršrutai bus tinkamesni, pavyzdžiui, greitai gendančių prekių atvejais. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | TEN-T tikslas yra užtikrinti transporto vientisumą, veiksmingumą ir darnumą. Pagrindinis tinklas yra strategiškai svarbiausias elementas siekiant šių tikslų, o pagrindinio tinklo koridoriai yra skirti sudaryti palankesnes sąlygas svarbiausiems tolimojo susisiekimo srautams pagrindiniame tinkle (1). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Todėl EESRK išreiškia abejonių dėl naujos koridoriaus atšakos išdėstymo ir mano, kad koridoriaus išdėstymo keitimas gali neatitikti būsimų eismo srautų, todėl gali būti nepasiektas TEN-T tikslas sudaryti palankesnes sąlygas svarbiausiems tolimojo susisiekimo srautams (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK nurodo, kad kai kurie uostai, kurie naujomis aplinkybėmis gali tapti svarbūs, pavyzdžiui, Bresto ar Roskofo, nėra pagrindiniai uostai ir todėl neatitinka pamatinio kriterijaus dalyvauti pagrindinio tinklo koridoriaus projekte, ir kad TEN-T gairių reglamento peržiūrą yra numatyta atlikti tik 2023 m. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK taip pat laikosi nuomonės, kad tikriausiai dar neįmanoma tiksliai numatyti, kaip pasikeis transporto srautai tuo atveju, jei bus taikomas šis pasiūlymas. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Todėl EESRK sutinka, kad pasiūlymas yra tinkamas būdas laikinai susidoroti su padėtimi, kol pasikeis eismo srautai. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad nebuvo atliktas poveikio vertinimas siekiant patikrinti siūlomos konfigūracijos tinkamumą, pavyzdžiui, greitai gendančioms prekėms, ir apsvarstyti veiksmingiausią ir tvariausią maršruto, skirto pakeisti JK sausumos tiltą kaip pagrindinę TET-T jungtį tarp Airijos Respublikos ir žemyninės ES, konfigūraciją, atsižvelgiant į tai, kad sunku prognozuoti transporto srautų pokyčius, jeigu JK pasitrauktų iš ES nepasiekus susitarimo dėl išstojimo. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK mano, kad ekonominės, socialinės ir ekologinės siūlomos priemonės pasekmės yra pakankamai didelės, todėl būtų galima atlikti poveikio vertinimą, kaip nustatyta Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnio teisėkūros (3). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Todėl EESRK rekomenduoja į pasiūlymą įtraukti specialią nuostatą dėl peržiūros, pagal kurią būtų numatyta, kad Komisija peržiūrėtų priimtą reglamentą per dvejus metus nuo jo taikymo pradžios. Peržiūra turėtų būti grindžiama faktinių transporto srautų tarp Airijos Respublikos ir žemyninės ES pokyčių vertinimu ir ja būtų remiamasi rengiant atitinkamus pasiūlymus dėl TEN-T pagrindinio tinklo koridorių išdėstymo. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Kol tokios peržiūros nėra atlikta, EESRK nemato jokios priežasties keisti pasiūlymą, be kita ko, turint omenyje tai, kad dėl pakeitimo nepasikeis nė vieno iš pagrindinių Lamanšo sąsiaurio uostų, kurie šiuo metu priklauso šiam koridoriui, padėtis. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK kelia klausimą, kodėl pasiūlyme nesiūloma panaikinti su JK siejančių ir per ją einančių jungčių. Jeigu JK nebus taikoma ES teisė dėl TEN-T, tokių jungčių pagal ES teisę nebus galima teisiškai įgyvendinti. Todėl atrodytų tikslinga jas pašalinti. |
| --- | --- |

4.1.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių (OL L 348, 2013 12 20, p. 1), 38 straipsnis.

1

(2)  Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 43 straipsnio 1 dalis.

2

(3)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1. Taip pat žr. Komisijos komunikatą (COM (2016) 615 final) dėl geresnio reglamentavimo ir Komisijos komunikatą (COM (2017) 651 final) „Baigiant įgyvendinti geresnio reglamentavimo darbotvarkę“, 2.3 punktą.

3

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/305 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/305

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria panaikinamas sezoninis laiko keitimas ir panaikinama Direktyva 2000/84/EB

(COM(2018) 639 final – 2018/0332 (COD))

(2019/C 62/49)

| Pagrindinė pranešėja | Maria Nikolopoulou |
| --- | --- |

Pagrindinė pranešėja

Maria Nikolopoulou

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamento prašymas pateikti nuomonę, 2018 9 13
  Tarybos prašymas pateikti nuomonę, 2018 9 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos Straipsnis 114 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| | |
| Biuro sprendimas | 2018 9 18 |
| | |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| | |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už/prieš/susilaikė) | 109/1/6 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamento prašymas pateikti nuomonę, 2018 9 13

Tarybos prašymas pateikti nuomonę, 2018 9 19

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos Straipsnis 114 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Biuro sprendimas

2018 9 18

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už/prieš/susilaikė)

109/1/6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlymą panaikinti sezoninį laiko keitimą. Komitetas nurodo keletą svarbių trūkumų dėl metodo, grafikų ir turinio. Dėl šių priežasčių jis mano, kad būtina suteikti daugiau laiko debatams ir analizei. Labai svarbu pasiekti platų sutarimą tarp piliečių ir užsitikrinti vieningą visų valstybių narių pritarimą, kad būtų užtikrintas veiksmingas, suderintas ir bendrai sutartas pasiūlymo įgyvendinamas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pripažįsta kai kurių Europos piliečių suinteresuotumą atšaukti dabartinę tvarką, pagal kurią nustatytas suderintas laiko keitimas du kartus per metus, kaip rodo neseniai internetu atlikta viešoji konsultacija. Tinkamai surengtą viešąją apklausą internetu Komitetas laiko priemone, galinčia pateikti informacijos apie visuomenės pageidavimus ir papildyti nusistovėjusius demokratinius procesus. Apgailestauja, kad su nacionalinėmis Vyriausybėmis ir organizuota pilietine visuomene nebuvo pakankamai konsultuojamasi prieš skubotą pasiūlymo paskelbimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas mano, kad Komisijos viešosios konsultacijos iškėlė kai kuriems ES piliečiams svarbų klausimą, visų pirma dėl to, kad ši tema kai kuriose valstybėse narėse buvo aptarinėjama kelerius metus, tačiau kai kuriose kitose – ne. Nepaisant to, Komisija nepakankamai atsižvelgė į tai, kad didžioji dauguma dalyvių buvo iš vienos šalies, kad pasiūlymas kai kuriose valstybėse narėse buvo atmestas ir kad nėra aiškios vieningos nuomonės dėl realios dabartinės suderintos tvarkos panaikinimo naudos arba dėl to, kokį geriau pasirinkti laiką – žiemos ar vasaros. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos skubota procedūra buvo kritikuojama kelete valstybių narių, kurių piliečiai mano, jog ES prioritetai yra kiti (ekonomikos krizė, nedarbas, imigracija ir kt.), ir dėl to gali kilti problemų, susijusių su iniciatyvos priimtinumu visuomenei. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pagal pasiūlymą dėl direktyvos subsidiarumo principas reikštų, kad kiekviena šalis gali savo nuožiūra palikti vasaros arba žiemos laiką visus metus vietoj dabartinės suderintos sistemos, kurios neabejotinas efektyvumas yra įrodytas. EESRK, kaip ir Komisija, mano, kad jei norima užtikrinti dabartinį suderinimo lygį, būtina užtikrinti visų valstybių narių vieningą susitarimą, kurį laiką pasirinkti. Kitu atveju, gali atsirasti laiko skirtumas tarp šalių, kurios šiuo metu yra toje pačioje laiko juostoje, ir suskaidyti bei iškreipti vidaus rinką. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad dėl iniciatyvos įgyvendinimo tektų perprogramuoti visas skaitmenines sistemas ir prietaisus pasauliniu mastu, o tai turėtų akivaizdžių ekonominių padarinių įmonėms ir Vyriausybėms, galbūt poveikį patirtų ir gyventojai. Pereinant prie naujos laiko sistemos ir norint užtikrinti jos veiksmingą įgyvendinimą, reikės ilgo IRT išankstinio bandymo laikotarpio. Jei poveikio vertinimas, kurį planuojama atlikti 2024 m., būtų neigiamas, greitai grįžti prie buvusios sistemos būtų neįmanoma dėl papildomų išlaidų ir poveikio Europos Sąjungos institucijų patikimumui. Taigi tai rodo, jog prieš įgyvendinant tokį valstybėms, piliečiams ir verslui svarbų pakeitimą, reikia suteikti daugiau laiko išsamesnėms studijoms atlikti bei duomenims rinkti ir politinės valios bei piliečių pritarimo. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Svarbiausios Komisijos pasiūlymo nuostatos

| 2.1. | ES teisės aktai dėl vasaros laiko tvarkos pirmą kartą priimti 1980 m., siekiant suvienodinti galiojančią skirtingą nacionalinę vasaros laiko tvarką bei grafikus ir taip užtikrinti suderintą požiūrį į laiko keitimą bendrojoje rinkoje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nuo 2001 m. ES vasaros laiko tvarka reglamentuojama Direktyva 2000/84/EB, kurioje visoms valstybėms narėms nustatyta įpareigojimas pereiti prie vasaros laiko paskutinį kovo sekmadienį ir grįžti prie savo standartinio laiko (žiemos laiko) paskutinį spalio sekmadienį. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tačiau, remiantis subsidiarumo principu, sprendimus dėl standartinio laiko kiekviena valstybė narė priima pati ir jie taikomi visai jos teritorijai arba skirtingoms jos dalims. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaip rodo viešosios konsultacijos, kurias Komisija vykdė 2018 m. liepos 4 – rugpjūčio 16 d. laikotarpiu kelete Europos šalių, buvo pateikti klausimai apie laikrodžio sukiojimo du kartus per metus tvarką. Per viešąsias konsultacijas buvo gauta apie 4,6 mln. atsakymų, iš kurių 84 % pasisakė prieš laikrodžio sukiojimą du kartus per metus, o 16 % už tai, kad ir toliau būtų laikomasi šios tvarkos. Tie, kurie pasisakė prieš laikrodžio sukiojimą, norėtų, kad būtų taikomas vasaros laikas (60 %). Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad didžioji dauguma dalyvių buvo iš vienos šalies (3,1 mln. iš Vokietijos), ir kad šis pasiūlymas buvo atmestas kai kuriose šalyse (Graikijoje ir Kipre) arba kai kuriose nesusidarė akivaizdi dauguma (Maltoje). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2018 m. vasario 8 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pritarė idėjai pakeisti dabartinę tvarką ir paragino Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Transporto ministrai šį klausimą svarstė 2018 m. birželio mėn. ir 2017 m. gruodžio mėn. Tarybos posėdžiuose, tačiau nebuvo prieita prie vieningos nuomonės. Kiti atitinkami ministrai šio klausimo nesvarstė, jis nebuvo anksčiau aptartas ir per Ministrų Pirmininkų susitikimus. Iki šiol nebuvo dėl jo konsultuojamasi ir su EESRK. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Siūloma panaikinti dabartinę tvarką, kuria nustatomas suderintas laiko keitimas du kartus per metus, paliekant tą patį laiką visus metus. Laikantis subsidiarumo principo, laiką nusistatys kiekviena valstybė narė. Komisija tikisi, kad visos šalys, be jokių išimčių, priims tą patį vasaros arba žiemos laiką tam, kad būtų išlaikytas esamas suderinimas ir išvengta vidaus rinkos susiskaidymo. Pasiūlymas įsigaliotų 2019 m. balandžio 1 d. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisija pripažįsta, kad turimi mokslinių tyrimų duomenys dėl laiko keitimo naudingumo energetikos, sveikatos, kelių eismo saugos ir žemės ūkio srityse ne visada yra nenuginčijami. Aišku viena – laiko nederinimas gali daryti poveikį bendrajai rinkai, oro, jūrų ir kelių transportui ir žmonėms, keliaujantiems poilsio ar darbo tikslais (1). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK sudomino Europos Komisijos pasiūlymas panaikinti sezoninį laiko keitimą, kaip nustatyta Direktyva 2000/84/EB, tačiau atkreipia dėmesį į keletą svarbių trūkumų, susijusių su metodais, grafiku ir turiniu. Komitetas mano, kad svarbu suteikti daugiau laiko debatams ir analizei, kad būtų pasiektas tikrai platus piliečių bendras sutarimas ir vieningas visų valstybių narių pritarimas. Šie veiksniai yra itin svarbūs norint užtikrinti veiksmingą ir suderintą pasiūlymo įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitetas mano, kad Komisijos taikytas metodas – viešosios konsultacijos internetu 2018 m. liepos ir rugpjūčio mėn. suteikia įdomių duomenų apie dalies Europos gyventojų lūkesčius, tačiau tai nėra vienintelė turima priemonė viešajai nuomonei įvertinti. Atsižvelgiant į daugybę politinių, ekonominių ir socialinių padarinių, prieš pateikiant pasiūlymą turėjo būti deramai įtraukta organizuota pilietinė visuomenė bei daugiau valstybių narių ir su jomis turėjo būti tinkamai konsultuojamasi. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad viešosios konsultacijos parodė, jog nėra realaus valstybių narių vieningumo (pasiūlymas buvo atmestas Graikijoje ir Kipre) o, svarbiausia, didžioji dauguma dalyvių buvo tik iš vienos šalies (Vokietijos). Tai rodo, jog šiuo klausimu realiai domimasi kai kuriose šalyse, bet ne visoje ES. Konkrečiau, Komitetas mano, kad viešosios konsultacijos internetu negali pakeisti demokratinių konsultacijų procesų visais lygmenimis ir kiekvienu teisėkūros etapu (prieš, per ir po). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos skubota procedūra buvo kritikuojama kai kurių valstybių narių, kurių piliečiai mano, jog ES neatidėliotini prioritetai turėtų būti kiti (ekonomikos krizė, nedarbas, imigracija ir kt.) ir todėl visuomenė gali nepritarti šiai iniciatyvai. Be to, kai kurios nacionalinės Vyriausybės vis dar neturi aiškios pozicijos nei dėl dabartinių taisyklių panaikinimo, nei dėl laiko (vasaros arba žiemos) pasirinkimo ir nelaiko šio klausimo prioritetiniu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kalbant apie turinį, Komitetas mano, kad idėja pradėti diskusijas šia tema įdomi, tačiau nurodo tam tikrus dabartinio Komisijos pasiūlymo trūkumus, dėl kurių būtų galima pratęsti diskusijų laikotarpį, kad būtų galima pasiekti platų visų piliečių sutarimą ir valstybių narių vieningumą: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Teisė nustatyti laiką priklauso nacionalinei kompetencijai. Pagal naują pasiūlymą dėl direktyvos subsidiarumo principas reiškia, kad kiekviena šalis gali savo nuožiūra palikti vasaros arba žiemos laiką visus metus. Kyla pavojus, kad jei visos šalys nesuderins vieningai laiko, užtikrindamos tokį patį įgyvendinimo suderinimo lygį kaip šiuo metu, sąnaudos, atsirandančios dėl skirtingų šalių laikų, turėtų rimtą poveikį vidaus rinkai (susiskaidymas) ir sukeltų daugiau problemų nei duotų naudos. Komisija savo poveikio vertinime pripažįsta šią problemą, ir Komitetas mano, jog būtina iš anksto pasiekti platesnį bendrą sutarimą prieš pateikiant oficialų Komisijos pasiūlymą. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Komisija pati atkreipia dėmesį į tai, kad iniciatyva grindžiama daugeliu studijų, kurias atliko įvairios asociacijos ir valstybės narės, tačiau jų duomenys nėra patikimi arba yra prieštaringi. Komitetas rekomenduoja pradėti gilesnį poveikio vertinimą, apimantį visus ekonominius ir socialinius sektorius, kiekvienoje ES šalyje, kad būtų galima suprasti, kuri sistema yra tinkamesnė. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Technologinis sistemų pritaikymas pasauliniu lygmeniu turi akivaizdžią ekonominę kainą verslui ir Vyriausybėms bei galimą poveikį gyventojams. Be to, būtinas ilgas išankstinis IRT bandymas, siekiant užtikrinti veiksmingą sistemos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nors Komisija įdiegia mechanizmą, kad būtų galima įvertinti direktyvos poveikį (2024 m.), Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad laiko keitimo kaina yra gana aukšta. Dėl šios priežasties, neigiamo poveikio vertinimo atveju, nerealistiška tikėtis, kad būtų įmanoma greitai grįžti prie ankstesnės tvarkos, turint omeny ekonomines sąnaudas ir poveikį Europos institucijų patikimumui. |
| --- | --- |

3.7.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  Mobilumo ir transporto GD užsakymu ICF International parengė studiją: The application of summer time in Europe (vasaros laiko taikymas Europoje), 2014 m. rugsėjo 19 d.

1

ICF International

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/308 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/308

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatos dėl lėšų ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai ir ištaisomos to reglamento nuostatos dėl investicijoms į ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslais skiriamų lėšų

(COM(2018) 498 final – 2018/0265 (COD))

(2019/C 62/50)

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, /2018 7 5
  Europos Sąjungos Taryba, 19/07/2018 7 19 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 214/0/2 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, /2018 7 5

Europos Sąjungos Taryba, 19/07/2018 7 19

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 177 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinės sesijos Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

214/0/2

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, savo 538-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2018 m. spalio 17–18 d. (2018 m. spalio 17 d. posėdis), 214 narių balsavus už ir 2 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/309 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/309

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES informacinių sistemų (sienų ir vizų) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2004/512/EB, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Tarybos sprendimas 2008/633/TVR, Reglamentas (ES) 2016/399, Reglamentas (ES) 2017/2226, Reglamentas (ES) 2018/XX [ETIAS reglamentas], Reglamentas (ES) 2018/XX [Reglamentas dėl SIS naudojimo patikrinimams kertant sieną] ir Reglamentas (ES) 2018/XX [„eu-LISA“ reglamentas]

(COM(2018) 478 final – 2017/0351 (COD))

ir dėl Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES informacinių sistemų (policijos ir teisminio bendradarbiavimo, prieglobsčio ir migracijos) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas [Reglamentas (ES) 2018/XX [Eurodac reglamentas],] Reglamentas (ES) 2018/XX [Reglamentas dėl SIS naudojimo teisėsaugai], Reglamentas (ES) 2018/XX [ECRIS-TCN reglamentas] ir Reglamentas (ES) 2018/XX [„eu-LISA“ reglamentas]

(COM(2018) 480 final – 2017/0352 (COD))

(2019/C 62/51)

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2018 9 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnio 2 dalis, 74 straipsnis, 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktai |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 196/2/5 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2018 9 10

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnio 2 dalis, 74 straipsnis, 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktai

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

196/2/5

Komitetas, remdamasis tuo, kad savo nuostatą dėl pasiūlymo jis jau yra išdėstęs ankstesnėje nuomonėje SOC/573 „Sąveikumo dokumento rinkinys“ (1), priimtoje 2018 m. gegužės 23 d. 538-ojoje plenarinėje sesijoje, 2018 m. spalio 17–18 d. (2018 m. spalio 17 d. posėdis), 196 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius, nusprendė pritarti siūlomam dokumentui ir laikytis pozicijos, kurią jis pateikė pirmiau minėtame (-uose) dokumente (-uose).

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  OL C 283, 2018 8 10, p. 48.

1

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/310 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/310

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės kontrolės agentūros (kodifikuota redakcija)

(COM(2018) 499 final – 2018/0263(COD))

(2019/C 62/52)

| Konsultavimasis | Europos Parlamentas, 2018 7 5
  Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 17 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 208/0/5 |

Konsultavimasis

Europos Parlamentas, 2018 7 5

Europos Sąjungos Taryba, 2018 7 17

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

208/0/5

Komitetas, manydamas, kad pasiūlymo turinys yra visiškai priimtinas ir kad dėl jo nėra pastabų, savo 538-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2018 m. spalio 17–18 d. (2018 m. spalio 17 d. posėdis) 208 nariams balsavus už, nė vienam nebalsavus prieš ir 5 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/311 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/311

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Užjūrio asociacijos sprendimas)

(COM(2018) 461 final)

(2019/C 62/53)

| Konsultavimasis | Komisija, 2018 7 12 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 207/0/6 |

Konsultavimasis

Komisija, 2018 7 12

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Išorės santykių skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

207/0/6

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas ir kad dėl jo Komitetas neturi pastabų, savo 538-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2018 m. spalio 17–18 d. (2018 m. spalio 17 d. posėdis), 207 nariams balsavus už, nė vienam nebalsavus prieš ir 6 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 62/312 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 62/312

---

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyriaus nuomonė dėl 2018 m. euro zonos ekonominės politikos (papildoma nuomonė)

(COM(2017) 770 final)

(2019/C 62/54)

| Pranešėjas | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Pranešėjas

Javier DOZ ORRIT

| Komiteto biuro sprendimas | 2018 5 22 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2018 10 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2018 10 17 |
| Plenarinė sesija Nr. | 538 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 132/1/6 |

Komiteto biuro sprendimas

2018 5 22

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio a punktas

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2018 10 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2018 10 17

Plenarinė sesija Nr.

538

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

132/1/6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | EESRK pritaria Tarybos rekomendacijos tikslams ir iš dalies sutinka su kai kuriais iš pateiktų pasiūlymų. Tačiau EESRK nepritaria pasiūlymui laikytis neutralios bendros euro zonos fiskalinės krypties ir rekomendacijos dėl darbo užmokesčio formuluotei. Todėl pakartoja tai, kas nurodyta ankstesnėje nuomonėje dėl pasiūlymo dėl Komisijos rekomendacijos (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | euro zonos ekonominė politika turėtų būti EPS reformos projekto dalis; šiuo projektu bus šalinami struktūros ir veikimo trūkumai, su kuriais susiduriama nuo šios sąjungos sukūrimo, ir siekiama geresnės integracijos bei demokratiškesnio valdymo. EESRK reiškia susirūpinimą dėl dabartinio reformos proceso sąstingio, nepakankamo daugelio Vyriausybių įsipareigojimo ir daugelio iš jų priešiškumo, taip pat dėl to, kad trūksta tvirtos politinės iniciatyvos šiems sunkumams įveikti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad Tarybos rekomendacijos turėtų būti nustatytos pagal bendrą ekonominės politikos strategiją, kurios atspirties taškai būtų Darbotvarkė iki 2030 m., DVT ir Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos įgyvendinimas. Ši strategija turėtų paruošti Europos visuomenę sklandžiai pereiti prie žaliojo ir skaitmeninio ekonomikos modelio. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK nuomone, vidinės priežastys laikytis nuosaikiai pozityvios fiskalinės krypties yra šios: nebetaikoma ECB skatinamoji pinigų politika, ES patiria nerimą keliantį investicijų, ypač viešųjų investicijų, deficitą, o tai kelia pavojų jos ekonominei ir socialinei ateičiai, šis investicijų deficitas savo ruožtu prisideda prie labai mažų produktyvumo augimo rodiklių; be to, svarbios euro zonos valstybės išlaiko einamosios sąskaitos balanso perteklių. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kai kurios didelį perteklių turinčios euro zonos valstybės neinvestuoja: jos kaupia neigiamus grynojo viešojo kapitalo formavimo metinius rodiklius. EESRK mano, kad šiose šalyse reikia skirti daugiau išlaidų investicijoms – tai svarbu šių šalių ir visos euro zonos bei ES ekonominei politikai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK manymu, tinkamai derinti pinigų ir fiskalinę politiką siekiant stiprinti euro zonos augimą, kaip pastaraisiais metais reikalavo ECB, TVF ir EBPO, taip pat svarbu atsižvelgiant į numatomą poveikį, kurį turės prekybos protekcionizmas ir nestabilumas, susijęs su pasauline geopolitine rizika. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Taip pat reikia paminėti socialinius ir politinius motyvus, dėl kurių reikalaujama dėti didesnes fiskalines pastangas: ES ir valstybės narės turi labiau įsipareigoti kovoti su skurdu ir nelygybe ir siekti didesnės socialinės sanglaudos, visų pirma teikdamos pakankamą finansavimą Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui. EESRK manymu, jei ES ir valstybės narės to nedarys, tai paaštrins politines krizes, su kuriomis šiuo metu susiduriama, sustiprins nacionalistines ir antieuropines tendencijas ir sukels pavojų pačiam ES egzistavimui. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Jei rekomendacija didinti darbo užmokestį būtų taikoma griežtai, ji darytų poveikį tik nedaugeliui šalių. EESRK mano, kad vienetui tenkančios darbo sąnaudos turi būti ribojamos ne mažinant arba įšaldant darbo užmokestį, o didinant produktyvumą vykdant daugiau investicijų, diegiant daugiau inovacijų ir geriau parengiant darbuotojus. Bet kokiu atveju darbo užmokesčio lygį turi nustatyti socialiniai partneriai per kolektyvines derybas. Įgyvendinant Europos semestrą reikėtų pasiūlyti teisės aktų pakeitimų, kuriais šios derybos būtų sustiprintos tose valstybėse, kuriose per krizę jų vaidmuo susilpnėjo, ir atgaivintos ten, kur nevyksta, nepaisant ES pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnio. Be to, reikia imtis papildomų priemonių, kad būtų padidintas mažiausias darbo užmokestis. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kokybiškų darbo vietų kūrimas turi būti vienas iš ekonominės politikos prioritetų. EESRK mano, kad viena iš prioritetinių Europos semestro rekomendacijų turi būti mažinti darbo sąlygų neužtikrintumą (vyraujantis laikinas darbas ir mažas darbo užmokestis), su kuriuo dažniausiai susiduria jaunimas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Reikia skatinti investicijoms ir verslo inovacijoms palankią aplinką, visų pirma siekiant spręsti ekonominės veiklos skaitmeninimo klausimą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Dar vienas iš ekonominės politikos prioritetų turi būti supaprastinti įmonių finansavimą. EESRK kartoja, kad bankų sąjunga ir kapitalo rinkų sąjunga yra labai svarbios dėl ekonominės veiklos finansavimo, ir reiškia susirūpinimą dėl vėlavimų ir kliūčių, su kuriomis susiduriama kuriant bankų sąjungą, įskaitant neveiksnių paskolų kiekį kai kuriose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK mano, kad Europos valdžios institucijos turėtų veiksmingai įsipareigoti kovoti su viešųjų lėšų pasisavinimu, mokestiniu sukčiavimu ir agresyviu mokesčių planavimu, pinigų plovimu, mokesčių rojais ir nesąžininga valstybių narių konkurencija mokesčių srityje. Tai ne tik reikalavimas laikytis politinės etikos ir įstatymų, bet ir viešųjų finansų stabilizavimo veiksnys. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Tarybos ir Komisijos kryptys

| 2.1. | Priešingai, nei nutiko 2017 m., Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos (2) (2018 m. sausio 23 d.) iš esmės nesiskiria nuo Komisijos pasiūlymo (2017 m. lapkričio 22 d.) (3). Taryba pritaria, kad 2018 m. bendra fiskalinė kryptis turi būti iš esmės neutrali, ir priduria, kad reikėtų pasinaudoti ekonomine pažanga siekiant sudaryti biudžeto rezervus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kitose rekomendacijose Taryba ir Komisija sutaria, kad valstybės narės prioritetą turėtų teikti reformoms, kuriomis didinamas produktyvumas ir augimo potencialas, gerinama verslo, inovacijų ir investavimo aplinka, remiamas kokybiškų darbo vietų kūrimas ir mažinama nelygybė. Didelį einamosios sąskaitos perteklių turinčios valstybės turėtų skatinti darbo užmokesčio augimą, o deficitą arba didelę išorės skolą turinčios valstybės turėtų riboti vienetui tenkančių darbo sąnaudų augimą. Galiausiai raginama toliau dirbti, kad būtų sukurta bankų sąjunga. 2018 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose pabrėžiama, kad ES išgyvena gerą ekonominį laikotarpį, kuriuo, Komisijos manymu, reikia pasinaudoti siekiant stiprinti pastaraisiais metais padarytą struktūrinę pažangą ir galutinai panaikinti makroekonominį disbalansą daugumoje valstybių narių. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose aptariami Europos socialinių teisių ramsčio, darbo vietų kokybės ir kolektyvinių derybų gerinimo, socialinio dialogo ir darbo užmokesčio didinimo klausimai. Be to, siekiama vykdyti viešojo administravimo institucijų reformą, įskaitant kovos su korupcija priemones, taip pat keisti verslo aplinką, gerinti ryšius tarp abiejų sričių ir didinti įmonių finansavimą. Nors skatinama laikytis neutralios fiskalinės krypties, rekomenduojama vykdyti pensijų ir sveikatos sistemų reformą siekiant spręsti visuomenės senėjimo klausimą. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios ir konkrečios pastabos

Ekonominės politikos strategija ir EPS reforma

| 3.1. | EESRK pakartoja, kad reikia parengti bendrą ekonominės politikos strategiją, pagal kurią būtų atsižvelgiama į tarptautinius susitarimus ir aplinkos tvarumo tikslus, energetinės priklausomybės mažinimą, skaitmeninę revoliuciją ir kitus pasaulinius iššūkius. EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvas šiose srityse, tačiau, kaip nurodė savo nuomonėje Ekonominės ir pinigų sąjungos dokumentų rinkinys (4), mano, kad nėra nei jas apimančios Europos lygmens ekonomikos strategijos, nei pakankamai išteklių joms finansuoti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK reiškia susirūpinimą dėl to, kad EPS reforma silpsta, nes trūksta politinės iniciatyvos, vėluojama priimti rezoliucijas ir daugelis euro zonos Vyriausybių neprisiima įsipareigojimų, todėl kyla dar didesnis pavojus, kad ES nebus pasirengusi kitam nuosmukiui. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tvarų augimą skatinanti ekonominė politika turi būti pagrįsta tiek investuoti ir didinti produktyvumą palankios verslo aplinkos skatinimu, tiek socialinės sanglaudos stiprinimu, visų pirma taikant priemones, kuriomis prisidedama prie skurdo panaikinimo ir socialinės nelygybės mažinimo. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų įgyvendinamas Europos socialinių teisių ramstis, ir laikytis EESRK nuomonėje Europos socialinių teisių ramsčio finansavimas (5) pateiktų rekomendacijų dėl jo finansavimo, taip pat apgailestauja, kad Tarybos rekomendacijose ir Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. DFP šiuo klausimu nepateikta nieko konkretaus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į aukšto lygio darbo grupės rekomendacijas dėl investicijų į socialinę priežiūrą ir paramą (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad metinės rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos krypties turėtų būti nustatytos pagal bendrą ekonominės politikos strategiją, kurios atspirties taškai būtų Darbotvarkė iki 2030 m., DVT ir Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos įgyvendinimas. Ekonominė politika turi skatinti kurti tvarų Europos ekonomikos modelį, pagal kurį būtų mažinama energetinė priklausomybė, nes būtų naudojama švari ir atsinaujinančiųjų šaltinių energija, ir atsižvelgiama į skaitmeninės revoliucijos padarinius, užtikrinant, kad darbuotojai sklandžiai pereitų prie tokio modelio. |
| --- | --- |

3.5.

Tarybos rekomendacija. Priežastys laikytis nuosaikiai pozityvios fiskalinės krypties

| 3.6. | EESRK patvirtina nuomonėje Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (7) pateiktas išvadas, kuriose nurodė, kad pritaria Komisijos rekomendacijoje nurodytiems tikslams ir daugeliui pasiūlymų, bet nepritaria tam, kad euro zonoje būtų laikomasi iš esmės neutralios fiskalinės krypties. EESRK pakartoja prašymą euro zonoje laikytis bendros pozityvios fiskalinės krypties, visų pirma vykdant šalių, turinčių mokėjimų balanso perteklių ir ilguoju laikotarpiu tvarius skolos lygius, fiskalinę ekspansiją. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK mano, kad tokia kryptis padėtų įveikti neigiamus padarinius, susijusius su ilgalaikėmis ir perteklinėmis konsolidavimo priemonėmis, kurios buvo taikomos kai kuriose valstybėse narėse. Valstybės narės, turinčios einamosios sąskaitos balanso perteklių, turėtų įgyvendinti priemones, kuriomis būtų skatinamos investicijos ir tvarios socialinės išlaidos, prisidedama prie vidaus paklausos ir augimo galimybių ir taip padedama vykdyti perbalansavimo procesą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK pripažįsta, kad ES lygmeniu esama apribojimų prasmingai fiskalinei politikai įgyvendinti dėl riboto ekonominės sąjungos, kuri iš esmės priklauso nuo ją sudarančių valstybių ekonominės politikos koordinavimo, pobūdžio, palyginti su visa pinigų sąjunga. Visų pirma EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir Taryba iki šiol mažai dėmesio skyrė Europos semestro proceso, kurio metu dėmesys sutelkiamas tik į taisomuosius veiksmus deficitinį balansą turinčiose valstybėse narėse, asimetriškumui. Komisija ir Taryba turėtų pasiūlyti priemonių, kurios padėtų išvengti tiek perviršinio deficito, tiek pertekliaus. |
| --- | --- |

3.8.

Euro zonos investicijų deficitas

| 3.9. | Dar vienas motyvas abejoti neutralia fiskaline kryptimi – euro zonos investicijų deficitas. Vis dar nepasiektas iki krizės buvęs lygis. Viešosios investicijos sumažėjo nuo praktiškai pastovaus 3,2 % BVP rodiklio (1997–2007 m. ir 2009–2013 m.) iki 2,6 % BVP 2017 m. ir 2018 m. (8). Šis deficitas yra vienas didžiausią neigiamą įtaką ekonominei padėčiai darančių veiksnių ir kelia didelę grėsmę Europos ekonomikos ir visuomenės ateičiai. Todėl EESRK kartoja prašymą (9) taikyti vadinamąją auksinę fiskalinę taisyklę, t. y. kad siekiant įgyvendinti Stabilumo ir augimo pakto deficito tikslus išlaidos investicijoms nebūtų skaičiuojamos, turint omenyje ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad gamybinių investicijų išlaidos taip pat gali prisidėti prie minėto tvarumo. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Reikia pabrėžti, kad šis investicijų deficitas taip pat pastebimas valstybėse narėse, kurios turėtų prisidėti prie aktyvesnės Europos fiskalinės politikos. Svarbus pavyzdys gali būti viešosios investicijos Vokietijoje. Vokietijos viešosios investicijos BVP atžvilgiu 2013–2017 m. siekė 2,1 % (10) – tai vienas žemiausių rodiklių euro zonoje. Vokietijos viešojo kapitalo formavimo grynasis rodiklis (atsižvelgiant į kapitalo nuvertėjimą) tuo pačiu laikotarpiu buvo neigiamas (-0,08 %), taip pat buvo ir 2003–2007 m. (-0,11 %) ir tik +0,06 % 2008–2012 m. Tuo tarpu privataus kapitalo formavimo grynasis rodiklis, kuris XX a. dešimtajame dešimtmetyje sudarė 6–8 % BVP, 2008–2017 m. sumažėjo nuo 3,2 % iki 2,2 % BVP. Be to, Vokietija finansavo investicijas kitose šalyse. Numatoma, kad Vokietijos mokėjimų balanso perteklius, kuris 2017 m. sudarė 8,0 % BVP, sieks 7,9 % 2018 m. ir 7,6 % 2019 m. Tarybos ir Komisijos rekomendacijos turėtų būti svarbus ženklas ir padėti išspręsti mažo vidaus investicijų lygio Vokietijoje problemą. Didesnis tikėjimas ekonomikos politikos tvarumu turėtų paskatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas ir kitose einamosios sąskaitos perteklių turinčiose šalyse (11). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK ragina, kad, atsižvelgiant į ES sutarties 3 straipsnį, Komisijos ir Tarybos euro zonos ekonominės politikos prioritetinis tikslas būtų didinti investicijų rodiklius, kol bus pasiektas iki krizės buvęs lygis. Šis augimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis trijų darnaus vystymosi modelio aspektų: ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio. |
| --- | --- |

3.11.

Ekonomikos augimas ir rizikos veiksniai

| 3.12. | Augimo perspektyvos pagal Komisijos vasaros ekonominę prognozę (12) rodo, kad augimas toliau tęsis ir po truputį lėtės – 2,4 % (2017 m.), 2,1 % (2018 m.) ir 2,0 % (2019 m.) euro zonoje ir 2,6 % (2017 m.), 2,3 % (2018 m.) ir 2,1 % (2019 m.) 27 ES valstybėse narėse. Likusios pasaulio dalies, išskyrus ES, augimas sieks 3,9 % (2017 m.), 4,2 % (2018 m.) ir 4,1 % (2019 m.). Be abejo, pasiekti šį teigiamą poveikį padėjo lankstumas taikant Stabilumo ir augimo paktą, kaip 2015 m. sausio mėn. nustatė Komisija (13), įtraukusi nuostatą dėl investicijų ir nuostatą dėl struktūrinių reformų. Tą taip pat rodo neseniai Komisijos komunikate dėl lankstumo taikymo pagal Stabilumo ir augimo paktą peržiūros pateiktas rezultatų vertinimas (14). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Skatinamoji pinigų politika artėja prie pabaigos. Kiekybinis skatinimas (angl. quantitative easing) bus nebevykdomas nuo ateinančio gruodžio mėn., kai ECB nustos pirkti turtą. Nuo 2019 m. vasaros, įvertinus vidutinės trukmės laikotarpio infliacijos perspektyvas, pagrindinės palūkanų normos gali pradėti kilti. ECB pirmininkas Mario Draghi jau ne vienerius metus ragina įgyvendinti fiskalinę politiką ir tinkamas struktūrines reformas kartu su pinigų politika, kad būtų užtikrintas geresnis atsigavimas ir įgyvendinti su infliacija susiję tikslai. To taip pat prašė TVF, EBPO ir daugybė akademinės bendruomenės atstovų. Kalbant apie fiskalinę politiką, Europos politikos formuotojai šiam prašymui nepritarė. Šiuo metu, kai pinigų politika yra pristabdyta, dar svarbiau vykdyti aktyvesnę fiskalinę politiką euro zonoje. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Esama ir kitų ekonominių ir socialinių veiksnių ir vidaus politikos disbalanso, taip pat ekonominės rizikos veiksnių ir visuotinio geopolitinio neapibrėžtumo, dėl kurių taip pat reikėtų taikyti fiskalinę politiką, siekiant skatinti augimą ir panaikinti krizės padarinius, kurie vis dar jaučiami daugelyje Europos valstybių. Tai, ką siūlo EESRK, padeda užtikrinti didesnį finansinį stabilumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir sumažinti pertekliaus disbalansą. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Siekiant kovoti su politiniu nestabilumu ir išcentrinėmis jėgomis, kurios nuo krizės vis stiprėja ES viduje ir kelia abejonių dėl pačios ES egzistavimo, ir įveikti šias problemas, reikėtų patikimų EPS ir ES reformos projektų, kuriuose būtų numatyta geresnė integracija, daugiau demokratijos ir tvirtesnis socialinis aspektas; taip pat didinti augimą fiskalinės politikos priemonėmis taikant tokį modelį, kuris padėtų mažinti nelygybę pajamų paskirstymo srityje. Tai įmanoma nekeliant abejonių dėl būsimo viešųjų finansų tvarumo. Taip pat reikėtų parengti EPS užbaigimo strategiją, apimančią visas ES valstybes nares, kurioms netaikoma išimtis pagal konstitucinę teisę. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Atsižvelgdamas į visuotinio geopolitinio nestabilumo židinius (kai kurie jų yra ES kaimynystėje), transatlantinių santykių blogėjimą prekybos, aplinkos apsaugos ir išorės politikos bei saugumo ir gynybos srityse dėl dabartinės JAV administracijos sprendimų, EESRK turi pabrėžti, jog svarbu, kad ES turėtų tvirtą ekonomiką, kuri padėtų jai išlaikyti politinės lyderės poziciją pasaulyje. Dėl keliais frontais vykstančio prekybos karo ir jo ryšio su ekonominio ir politinio nacionalizmo banga kiltų didelė rizika ekonominei ir geopolitinei padėčiai. ES turi pasistengti to išvengti ir prireikus būti pasiruošusi spręsti šią problemą. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Nors naftos ir žaliavų kainos auga, prognozuojama, kad infliacija euro zonoje išliks stabili – apie 1,7 %2017–2019 m. (vasaros prognozė), o bazinė infliacija sieks 1,1 % – tai toli gražu neatitinka infliacijos tikslo. Komiteto nuomone, tai yra nauji argumentai, kuriais galima remtis prieštaraujant, kad būtų atsisakyta skatinamosios pinigų politikos, kai laikomasi neutralios fiskalinės krypties, arba juo labiau, jei 2019 m. būtų laikomasi negatyvios krypties, kaip ragina Europos fiskalinė valdyba (15). |
| --- | --- |

3.17.

Darbo užmokestis, užimtumas ir kolektyvinės derybos

| 3.18. | 2017 m. 19-oje euro zonos šalių darbo užmokestis, palyginti su ankstesniais metais, faktiškai vidutiniškai padidėjo tik 0,2 % Septyniose šalyse darbo užmokestis sumažėjo. Prognozuojama, kad 2018 m. ir 2019 m. darbo užmokestis atitinkamai didės 0,9 % ir 0,3 % (16). Numatoma, kad faktinės vienetui tenkančios darbo sąnaudos euro zonoje per trejus aptariamus metus mažės: 0,3 %, 0,1 % ir 0,6 %. Tačiau faktinis dirbančio asmens produktyvumas, kuris sumažėjo iki 0,8 % 2017 m., ir vėl sieks 1 % tiek 2018 m., tiek 2019 m. (17). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Nedarbo lygis euro zonoje (2017 m. jis siekė 9,1 %) tebėra aukštesnis nei iki krizės (8,4 % 2004–2008 m.). Skirtumai tarp valstybių narių labai dideli – 2017 m. nedarbo lygis svyravo nuo 3,8 % Vokietijoje iki 21,5 % Graikijoje. Jaunimo nedarbo lygis tebėra labai aukštas – daugiau kaip 15 % Šie rodikliai gerokai varijuoja ir yra didžiausi Graikijoje (43,2 %), Ispanijoje (35,0 %) ir Italijoje (32,5 %). Toliau didėja laikino darbo rodiklis: 2017 m. jis vidutiniškai siekė 12,2 %, palyginti su 11,5 % 2012 m. Taip pat didėja darbo ne visą darbo dieną rodiklis: 2017 m. -19,4 %, palyginti su 17,5 % 2007 m. (18). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Nors ekonomika atsigavo, daugelyje šalių juntamas atotrūkis tarp ankstesnių ir naujų darbo vietų, kurios yra labiau neužtikrintos ir kuriose mokamas mažesnis darbo užmokestis. Šis atotrūkis turi ir skirtingų kartų aspektą – labiausiai jį jaučia jaunimas. Taip pat šį atotrūkį jaučia didelė dalis skaitmeninės ekonomikos darbuotojų, kurių darbas vyksta per interneto platformas. Tarybos ir Europos semestro rekomendacijose buvo išreikštas susirūpinimas dėl geresnės darbo vietų kokybės. EESRK ragina parengti konkrečius planus ir priemones, kad šis tikslas taptų prioritetinis. Priimant reikiamas priemones būtinai turi dalyvauti socialiniai partneriai, palaikydami socialinį dialogą ir vykdydami kolektyvines derybas. Lygiai taip pat svarbu imtis priemonių, kurios leistų gerokai padidinti patį mažiausią darbo užmokestį. Be to, reikėtų skatinti pilietinės visuomenės organizacijas dalyvauti gerinant darbuotojų socialines ir gyvenimo sąlygas. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Jei Tarybos rekomendacija didinti darbo užmokestį būtų taikoma griežtai, ji darytų poveikį tik nedaugeliui šalių; be to, dėl to galėtų atsirasti papildomų skirtumų tarp šalių ir padidėti nelygybė. EESRK mano, kad silpnesnės ekonomikos Europos šalių konkurencingumą turėtų padidinti didesnis produktyvumas, kurį paskatintų didesnės investicijos, daugiau naujovių ir geresnis darbuotojų parengimas, o ne vidaus devalvacija, kuri, be kita ko, turi nepageidaujamų socialinių pasekmių. Didinant darbo užmokestį taip pat prisidedama prie vidaus paklausos augimo ir skatinama fiskalinė pusiausvyra, nes didėja mokestinės pajamos. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Bet kokiu atveju darbo užmokesčio lygį turi nustatyti socialiniai partneriai per kolektyvines derybas. Kai kuriose valstybėse narėse tai užtikrinti gali padėti ir teisės aktai, bent jau kiek tai susiję su minimaliu darbo užmokesčiu. Įgyvendinant Europos semestrą valstybės narės turėtų būti skatinamos imtis priemonių, kuriomis būtų stiprinamos kolektyvinės derybos, pagrįstos socialinių partnerių autonomija, ir socialinis dialogas, visų pirma tose valstybėse, kuriose dėl krizės valdymo politikos jų vaidmuo susilpnėjo arba kuriose, nepaisant ES pagrindinių teisių chartijos 28 straipsnio, tokios teisės šiuo metu nėra. |
| --- | --- |

3.22.

Produktyvumas, verslo aplinka ir finansavimas privačiomis investicijomis

| 3.23. | EESRK reiškia susirūpinimą dėl to, kad pastaraisiais dešimtmečiais ES produktyvumo augimo rodiklis mažėja. Neseniai atliktas EBPO tyrimas (19) rodo, kad 2007–2016 m. ES produktyvumo per vieną darbo valandą vidutinio augimo rodiklis buvo 0,6 % (šis rodiklis nuolat mažėjo nuo 2,2 % 1990–2000 m.); šis rodiklis yra žemesnis nei vidutiniai EBPO rodikliai (0,8 %) ir gerokai atsilieka nuo EBPO nepriklausančių šalių rodiklio tuo pačiu laikotarpiu (5,0 %). Pristatydamas tyrimą (20), EBPO Generalinis sekretorius Ángel Gurría patvirtino, kad siekiant užtikrinti produktyvumo augimą, be tinkamo reglamentavimo ir valdymo, taip pat reikia daugiau kapitalo investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas bei švietimą ir profesinį rengimą. EESRK visapusiškai pritaria šiai nuomonei. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Tame pačiame tyrime EBPO pabrėžia, kad ES biudžetas yra mažas ir nuo 1993 m. (21) jo svoris Europos bendrųjų nacionalinių pajamų atžvilgiu mažėjo. EESRK reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad ši tendencija išliks, jei DFP po 2020 m. bus patvirtinta Komisijos pasiūlytomis sąlygomis, nes taip būtų sunkiau imtis veiksmų siekiant didinti Europos valstybių ekonominę ir socialinę konvergenciją. Kaip teigiama minėtoje nuomonėje Diskusijoms skirtas dokumentas dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities (22), tai, kad dar nepasiektas sutarimas dėl EPS sukūrimo atsižvelgiant į diskusijoms skirtuose dokumentuose dėl Europos ateities išnagrinėtas galimybes, neigiamai veikia šią padėtį. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EESRK pritaria Tarybos rekomendacijai dėl produktyvumo augimo ir investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas svarbos šiam procesui, taip pat konkrečioms šalims skirtoms rekomendacijoms, kuriose nurodoma, kad reikia gerinti viešojo administravimo institucijų darbą ir verslo aplinką. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Siekiant skatinti augimą, reikia sudaryti palankias sąlygas verslo investicijoms. EESRK kartoja, kad svarbu greitai sukurti kapitalo rinkų sąjungą ir užbaigti bankų sąjungos kūrimo procesą. EESRK reiškia susirūpinimą dėl vėlavimų, su kuriais susiduriama kuriant bankų sąjungą, nes vis dar nėra vieno Bendro pertvarkymo fondo apsaugos mechanizmo pasinaudojant ESM, taip pat dėl kliūčių, su kuriomis susiduriama kuriant Europos indėlių garantijų sistemą (EIGS) ir kurios susijusios ne tik su pagrįsta baime, kylančia dėl neveiksnių kreditų kiekio kai kuriose šalyse (23). |
| --- | --- |

3.26.

Kova su mokestiniais nusikaltimais ir siekiant sąžiningos mokesčių sistemos

| 3.27. | Bus labai sudėtinga užtikrinti viešųjų finansų tvarumą ir įgyvendinti tvirtą socialinę ir investicijų politiką, kol sukčiavimo ir mokesčių vengimo, pinigų plovimo mokesčių rojuose ir neteisėtos mokesčių konkurencijos tarp ES valstybių narių lygis išliks toks, koks yra šiuo metu. TVF žurnale Finance & Development paskelbtame svarbiame straipsnyje (24) atskleidžiama, kad beveik 40 % tiesioginių užsienio investicijų pasaulyje – apie 12 trln. USD, yra priedanga, t. y. finansinės investicijos vykdomos per jokios realios veiklos nevykdančias priedangos įmones. Naudojimasis tarpininkais ar tarpiniais subjektais pats savaime nereiškia mokesčių vengimo, tačiau, be abejonės, sudaro daugiau galimybių vengti mokesčių ar netgi juos slėpti. Straipsnyje taip pat nurodoma, kad 9,8 % pasaulio turto yra mokesčių rojuose. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | EESRK pakartoja, kad būtina skubiai imtis veiksmingų papildomų kovos su viešųjų lėšų pasisavinimu, mokesčių vengimu, pinigų plovimu, mokesčių rojais ir neteisėta mokesčių konkurencija priemonių, pradedant nuo to, kad būtų taikoma penktoji Direktyva dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos (25) ir sudarytas nuoseklus, patikimas ir vienetinis realių viso pasaulio mokesčių rojų, kuriems būtų taikomos atitinkamos sankcijos, sąrašas. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Be to, reikia veiksmingai kovoti su agresyviu mokesčių planavimu, kuris būdingas tarptautinėms įmonėms, visų pirma skaitmeninės ekonomikos srityje. Šioje esminėje kovoje reikia mokėti suderinti visuotines ir kitas priemones, kurios gali būti taikomos ES. Taip pat reikia palaipsniui tinkamai derinti mokesčius euro zonoje ir ES. |
| --- | --- |

3.29.

2018 m. spalio 17 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Luca JAHIER

---

(1)  EESRK nuomonė Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 197, 2018 6 8, p. 33).

1

Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos

(2)  Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos.

2

(3)  Žr. COM(2017) 770 final.

3

final

(4)  OL C 262, 2018 7 25, p. 28.

4

(5)  OL C 262, 2018 7 25, p. 1.

5

(6)  Investing in Social Care & Support.
  A European Imperative („Būtinybė investuoti į socialinę paramą ir pagalbą Europoje“), 2017 m. lapkričio mėn.

6

Investing in Social Care & Support.

A European Imperative

(7)  OL C 197, 2018 6 8, p. 33.

7

(8)  2018 m. pavasario Europos ekonominė prognozė. Statistikos priedas, p. 165.

8

(9)  EESRK nuomonė Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 197, 2018 6 8, p. 33) ir ankstesnės nuomonės.

9

Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos

(10)  Šie ir visi kiti investicijų duomenys paimti iš Alexander Roth ir Gutram Wolff Understanding (the lack of) German public investment („Vokietijos viešųjų investicijų (trūkumo) supratimas“), Bruegel Foundation, Blog Spot, 2018 m. birželio 6 d.

10

Understanding (the lack of) German public investment

Bruegel Foundation, Blog Spot

(11)  Taip yra euro zonoje, pavyzdžiui, Nyderlanduose, Airijoje, Maltoje ir Slovėnijoje, ir už euro zonos ribų – Danijoje.

11

(12)  2018 m. vasaros Europos ekonominė prognozė.

12

(13)  Žr. Komisijos komunikatą Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios stabilumo ir augimo pakto taisyklės, COM(2015) 12 final.

13

Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios stabilumo ir augimo pakto taisyklės

final

(14)  Žr. COM(2018) 335 final.

14

final

(15)  Europos fiskalinė valdyba, Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019 („2019 m. euro zonos fiskalinės krypties vertinimas“), 2018 m. birželio 18 d.

15

Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019

(16)  2018 m. pavasario Europos ekonominė prognozė. Statistikos priedas, p. 172.

16

(17)  Ten pat, p. 172–174, ir Eurostatas.

17

(18)  Ten pat, p. 171, ir Eurostatas.

18

(19)  2018 OECD Economic Surveys of the Euro Area and the EU, 2018 m. birželio 19 d. pristatymas (santrauka), p. 21.

19

2018 OECD Economic Surveys of the Euro Area and the EU

(20)  Briuselis, 2018 m. birželio 19 d., Bruegel Foundation.

20

Bruegel Foundation

(21)  Ten pat, EBPO, p. 25–30.

21

(22)  OL C 81, 2018 3 2, p. 124.

22

(23)  EESRK pozicija dėl neveiksnių kreditų pateikta nuomonėje Neveiksnių paskolų dokumentų rinkinys (OL C 367, 2018 10 10, p. 43).

23

Neveiksnių paskolų dokumentų rinkinys

(24)  Piercing The Veil: Some $12 Trillion Worldwide Is Just Phantom Corporate Investment („Pakelkime uždangą. Apie 12 trln. USD korporacijų investicijų visame pasaulyje tėra priedanga“), J. Damgaard, T. Elkjaer ir N. Jahannesen; Finance&Development, 2018 m. birželio 10 d.

24

Piercing The Veil: Some $12 Trillion Worldwide Is Just Phantom Corporate Investment

Finance&Development

(25)  Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2018/843 (OL L 156, 2018 6 19, p. 43).

25

---