# Úřední věstník L 269/2015

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 269 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5815. října 2015 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 269

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5815. října 2015

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1824 ze dne 23. července 2014 o opatřeních, která provedlo Německo ve prospěch letiště Niederrhein (Weeze) a společnosti Flughafen Niederrhein GmbH – SA.19880 a SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5084)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1825 ze dne 31. července 2014 týkající se neoznámené státní podpory SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgie – Podpora na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5402)

   (
  1
  ) | 47 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1826 ze dne 15. října 2014 o státní podpoře SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) poskytnuté Slovenskem podniku NCHZ
  (oznámeno pod číslem dokumentu C(2014) 7359)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1827 ze dne 23. března 2015 o státní podpoře SA 28876 (2012/C) (ex CP 202/2009) poskytnuté Řeckem ve prospěch podniků Piraeus Container Terminal S.A. a Cosco Pacific Limited
  (oznámeno pod číslem C(2015) 66)

   (
  1
  ) | 93 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1824 ze dne 23. července 2014 o opatřeních, která provedlo Německo ve prospěch letiště Niederrhein (Weeze) a společnosti Flughafen Niederrhein GmbH – SA.19880 a SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5084)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 5084)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1825 ze dne 31. července 2014 týkající se neoznámené státní podpory SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgie – Podpora na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5402)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 5402)

1

47

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1826 ze dne 15. října 2014 o státní podpoře SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) poskytnuté Slovenskem podniku NCHZ
  (oznámeno pod číslem dokumentu C(2014) 7359)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2014) 7359)

1

71

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2015/1827 ze dne 23. března 2015 o státní podpoře SA 28876 (2012/C) (ex CP 202/2009) poskytnuté Řeckem ve prospěch podniků Piraeus Container Terminal S.A. a Cosco Pacific Limited
  (oznámeno pod číslem C(2015) 66)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 66)

1

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1824

ze dne 23. července 2014

o opatřeních, která provedlo Německo ve prospěch letiště Niederrhein (Weeze) a společnosti Flughafen Niederrhein GmbH – SA.19880 a SA.32576 (ex NN/2011, ex CP/2011)

(oznámeno pod číslem C(2014) 5084)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Mezi rokem 2003 a 2006 obdržela Komise několik stížností, v nichž se uvádělo, že regionální orgány poskytly letišti Niederrhein Weeze (dále jen „letiště“) protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(1)

Mezi rokem 2003 a 2006 obdržela Komise několik stížností, v nichž se uvádělo, že regionální orgány poskytly letišti Niederrhein Weeze (dále jen „letiště“) protiprávní státní podporu.

| (2) | Dopisy ze dne 13. října 2005, 2. března 2007, 3. srpna 2007, 19. října 2010 a 1. dubna 2011 si Komise v souvislosti s těmito stížnostmi vyžádala od Německa informace. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 13. října 2005, 2. března 2007, 3. srpna 2007, 19. října 2010 a 1. dubna 2011 si Komise v souvislosti s těmito stížnostmi vyžádala od Německa informace.

| (3) | Německo na žádosti Komise o informace odpovědělo dopisy ze dne 21. prosince 2005, 2. února 2006, 14. června 2007, 18. října 2007, 11. listopadu 2010 a 30. května 2011. Odpověď Německa ze dne 30. května 2011 však nebyla úplná, jelikož se nezabývala otázkami, jež se týkaly záležitostí souvisejících s obdobím do července 2009. Německo uvedlo, že na tyto otázky odmítlo odpovědět z toho důvodu, že již byly předmětem šetření, které Komise údajně ukončila v červenci 2009. |
| --- | --- |

(3)

Německo na žádosti Komise o informace odpovědělo dopisy ze dne 21. prosince 2005, 2. února 2006, 14. června 2007, 18. října 2007, 11. listopadu 2010 a 30. května 2011. Odpověď Německa ze dne 30. května 2011 však nebyla úplná, jelikož se nezabývala otázkami, jež se týkaly záležitostí souvisejících s obdobím do července 2009. Německo uvedlo, že na tyto otázky odmítlo odpovědět z toho důvodu, že již byly předmětem šetření, které Komise údajně ukončila v červenci 2009.

| (4) | Dne 24. srpna 2011 zaslala Komise v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3) (dále jen „procesní nařízení“), Německu upomínku a stanovila mu lhůtu pro poskytnutí informací do 19. září 2011. Komise dodala, že neobdrží-li odpověď v této lhůtě, uváží vydání příkazu k poskytnutí informací. |
| --- | --- |

(4)

Dne 24. srpna 2011 zaslala Komise v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3) (dále jen „procesní nařízení“), Německu upomínku a stanovila mu lhůtu pro poskytnutí informací do 19. září 2011. Komise dodala, že neobdrží-li odpověď v této lhůtě, uváží vydání příkazu k poskytnutí informací.

| (5) | E-mailem ze dne 13. září 2011 požádalo Německo o prodloužení lhůty do dne 19. října 2011. Komise této žádosti o prodloužení lhůty vyhověla. |
| --- | --- |

(5)

E-mailem ze dne 13. září 2011 požádalo Německo o prodloužení lhůty do dne 19. října 2011. Komise této žádosti o prodloužení lhůty vyhověla.

| (6) | Německo poskytlo odpověď dne 19. října 2011. I tato odpověď však byla neúplná, jelikož Německo i nadále odmítalo odpovědět na otázky týkající se záležitostí souvisejících s obdobím do července 2009. |
| --- | --- |

(6)

Německo poskytlo odpověď dne 19. října 2011. I tato odpověď však byla neúplná, jelikož Německo i nadále odmítalo odpovědět na otázky týkající se záležitostí souvisejících s obdobím do července 2009.

| (7) | Dopisem ze dne 25. ledna 2012 Komise Německu sdělila, že se s ohledem na výše uvedenou protiprávní podporu rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 25. ledna 2012 Komise Německu sdělila, že se s ohledem na výše uvedenou protiprávní podporu rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“).

| (8) | E-mailem ze dne 1. února 2012 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro podání připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení. Této žádosti útvary Komise vyhověly e-mailem ze dne 10. února 2012. |
| --- | --- |

(8)

E-mailem ze dne 1. února 2012 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro podání připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení. Této žádosti útvary Komise vyhověly e-mailem ze dne 10. února 2012.

| (9) | Německo podalo Komisi připomínky dne 13. března 2012 a dne 4. března 2013 je doplnilo o další dokumenty. |
| --- | --- |

(9)

Německo podalo Komisi připomínky dne 13. března 2012 a dne 4. března 2013 je doplnilo o další dokumenty.

| (10) | Dne 13. července 2012 byla přijata oprava rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(10)

Dne 13. července 2012 byla přijata oprava rozhodnutí o zahájení řízení.

| (11) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 14. září 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k dotyčným opatřením své připomínky. |
| --- | --- |

(11)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 14. září 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k dotyčným opatřením své připomínky.

| (12) | Komise obdržela připomínky od letiště Düsseldorf, okresu Kleve, společnosti FN GmbH a řady dalších zúčastněných stran, zejména společností, jejichž činnost je závislá na existenci letiště Niederrhein Weeze. Dne 18. dubna 2013, 3. května 2013 a 19. června 2014 předala Komise tyto připomínky Německu. Dopisy ze dne 19. srpna 2013 a 3. července 2014 zaslalo Německo své vyjádření k připomínkám zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(12)

Komise obdržela připomínky od letiště Düsseldorf, okresu Kleve, společnosti FN GmbH a řady dalších zúčastněných stran, zejména společností, jejichž činnost je závislá na existenci letiště Niederrhein Weeze. Dne 18. dubna 2013, 3. května 2013 a 19. června 2014 předala Komise tyto připomínky Německu. Dopisy ze dne 19. srpna 2013 a 3. července 2014 zaslalo Německo své vyjádření k připomínkám zúčastněných stran.

| (13) | Dopisy ze dne 18. dubna 2013, 29. října 2013, 17. března 2014 a 16. května 2014 si Komise vyžádala další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 19. srpna 2013, 17. prosince 2013, 15. ledna 2014, 16. dubna 2014, 8. května 2014 a 25. května 2014. |
| --- | --- |

(13)

Dopisy ze dne 18. dubna 2013, 29. října 2013, 17. března 2014 a 16. května 2014 si Komise vyžádala další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 19. srpna 2013, 17. prosince 2013, 15. ledna 2014, 16. dubna 2014, 8. května 2014 a 25. května 2014.

| (14) | Dopisem ze dne 18. června 2014 Německo souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině. Závazné je proto pouze anglické znění. |
| --- | --- |

(14)

Dopisem ze dne 18. června 2014 Německo souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině. Závazné je proto pouze anglické znění.

2.   OBECNÉ SOUVISLOSTI

2.1.   Obecné představení letiště

| (15) | Letiště se nachází v Německu ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko v okrese (Landkreis) Kleve mezi obcemi Weeze a Kevelaer blízko německo-nizozemských hranic. Nejbližšími většími městy jsou na jihu Duisburg ve vzdálenosti přibližně 60 km a na severu město Nijmegen (Nizozemsko) ve vzdálenosti přibližně 50 km. |
| --- | --- |

(15)

Letiště se nachází v Německu ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko v okrese (Landkreis) Kleve mezi obcemi Weeze a Kevelaer blízko německo-nizozemských hranic. Nejbližšími většími městy jsou na jihu Duisburg ve vzdálenosti přibližně 60 km a na severu město Nijmegen (Nizozemsko) ve vzdálenosti přibližně 50 km.

| (16) | K deseti nejbližším letištím patří:






  — | Düsseldorf (ve vzdálenosti 51 min. doby strávené na cestě autem nebo 76 km), |
| --- | --- | --- |

(16)

K deseti nejbližším letištím patří:

—

Düsseldorf (ve vzdálenosti 51 min. doby strávené na cestě autem nebo 76 km),

| — | Eindhoven, NL (1 h 12 min. nebo 88 km), |
| --- | --- |

—

Eindhoven, NL (1 h 12 min. nebo 88 km),

| — | Maastricht, NL (1 h 14 min. nebo 98 km), |
| --- | --- |

—

Maastricht, NL (1 h 14 min. nebo 98 km),

| — | Kolín nad Rýnem-Bonn (1 h 23 min. nebo 133 km), |
| --- | --- |

—

Kolín nad Rýnem-Bonn (1 h 23 min. nebo 133 km),

| — | Dortmund (1 h 25 min. nebo 120 km), |
| --- | --- |

—

Dortmund (1 h 25 min. nebo 120 km),

| — | Lutych, BE (1 h 41 min. nebo 152 km), |
| --- | --- |

—

Lutych, BE (1 h 41 min. nebo 152 km),

| — | Antverpy, BE (1 h 54 min. nebo 153 km), |
| --- | --- |

—

Antverpy, BE (1 h 54 min. nebo 153 km),

| — | Rotterdam, NL (1 h 44 min. nebo 172 km), |
| --- | --- |

—

Rotterdam, NL (1 h 44 min. nebo 172 km),

| — | Münster-Osnabrück (1 h 46 min. nebo 175 km) a |
| --- | --- |

—

Münster-Osnabrück (1 h 46 min. nebo 175 km) a

| — | Brusel, BE (2 h 10 min. nebo 200 km). |
| --- | --- |

—

Brusel, BE (2 h 10 min. nebo 200 km).

| (17) | Mezi lety 1954 a 1999 využívalo letiště Britské královské letectvo (Royal Air Force) jako vojenské letiště. Po jeho přeměně na civilní letiště bylo v roce 2003 zahájeno provozování osobní letecké dopravy. |
| --- | --- |

(17)

Mezi lety 1954 a 1999 využívalo letiště Britské královské letectvo (Royal Air Force) jako vojenské letiště. Po jeho přeměně na civilní letiště bylo v roce 2003 zahájeno provozování osobní letecké dopravy.

| (18) | Letiště má dráhu v délce 2 440 m. Jeho terminál má kapacitu 3,5 milionu cestujících. Počet cestujících se vyvíjel takto:

  Tabulka 1


  Objem přepravy na letišti Niederrhein Weeze mezi roky 2003 a 2012








  Rok | Počet cestujících (celkem) | Index růstu |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 207 992 | 100 |
| 2004 | 796 745 | 383 |
| 2005 | 591 744 | 285 |
| 2006 | 585 403 | 281 |
| 2007 | 848 852 | 408 |
| 2008 | 1 524 955 | 733 |
| 2009 | 2 403 115 | 1 155 |
| 2010 | 2 896 999 | 1 392 |
| 2011 | 2 421 720 | 1 164 |
| 2012 | 2 200 000 | 1 058 |
| Zdroj: Připomínky Německa k rozhodnutí o zahájení řízení pro roky 2003–2011 a http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html pro rok 2012. |

(18)

Letiště má dráhu v délce 2 440 m. Jeho terminál má kapacitu 3,5 milionu cestujících. Počet cestujících se vyvíjel takto:

Tabulka 1

Objem přepravy na letišti Niederrhein Weeze mezi roky 2003 a 2012

Rok

Počet cestujících (celkem)

Index růstu

2003

207 992

100

2004

796 745

383

2005

591 744

285

2006

585 403

281

2007

848 852

408

2008

1 524 955

733

2009

2 403 115

1 155

2010

2 896 999

1 392

2011

2 421 720

1 164

2012

2 200 000

1 058

Zdroj: Připomínky Německa k rozhodnutí o zahájení řízení pro roky 2003–2011 a http://unternehmen.airport-weeze.com/de/historie.html pro rok 2012.

| (19) | Letiště v současnosti obsluhují společnosti Ryanair a Transavia (5). Letecké společnosti pokrývají více než 50 mezinárodních destinací. Veškerý objem osobní přepravy na letišti nyní zajišťují nízkonákladoví dopravci. Podíl společnosti Ryanair na celkovém počtu odbavených cestujících na letišti činí [80–99] (6) %. Společnost Ryanair je na letišti přítomna od jeho otevření a v mezidobí z něj učinila jedno ze svých mateřských letišť v Německu, na němž trvale provozuje devět letadel (od léta 2013). |
| --- | --- |

(19)

Letiště v současnosti obsluhují společnosti Ryanair a Transavia (5). Letecké společnosti pokrývají více než 50 mezinárodních destinací. Veškerý objem osobní přepravy na letišti nyní zajišťují nízkonákladoví dopravci. Podíl společnosti Ryanair na celkovém počtu odbavených cestujících na letišti činí [80–99] (6) %. Společnost Ryanair je na letišti přítomna od jeho otevření a v mezidobí z něj učinila jedno ze svých mateřských letišť v Německu, na němž trvale provozuje devět letadel (od léta 2013).

| (20) | Do roku 2010 pocházelo více než 50 % cestujících na letišti z Nizozemska a zbytek pocházel především z okolních německých a částečně belgických regionů. Podle nejnovějších veřejně dostupných informací (7) se podíl nizozemských cestujících snížil přibližně na 40 %. |
| --- | --- |

(20)

Do roku 2010 pocházelo více než 50 % cestujících na letišti z Nizozemska a zbytek pocházel především z okolních německých a částečně belgických regionů. Podle nejnovějších veřejně dostupných informací (7) se podíl nizozemských cestujících snížil přibližně na 40 %.

2.2.   Rozvoj letiště

2.2.1.   Vývoj vlastnictví letiště

| (21) | Letiště bylo Britským královským letectvem zřízeno v roce 1954 pro vojenské účely. Počátkem 90. let minulého století oznámilo Britské královské letectvo svůj záměr do roku 1999 letiště opustit. Vlastnictví letiště mělo být převedeno na německou spolkovou vládu. Vzhledem k očekávanému úbytku přibližně 400 civilních pracovních míst se okres Kleve a obec Weeze v roce 1993 rozhodly zřídit na bývalém vojenském letišti civilní letiště (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, „EuZZLG“). Za tímto účelem založily společnost Flughafen Niederrhein GmbH (dále jen „FN GmbH“), která měla řídit přeměnu bývalého vojenského letiště na civilní letiště. |
| --- | --- |

(21)

Letiště bylo Britským královským letectvem zřízeno v roce 1954 pro vojenské účely. Počátkem 90. let minulého století oznámilo Britské královské letectvo svůj záměr do roku 1999 letiště opustit. Vlastnictví letiště mělo být převedeno na německou spolkovou vládu. Vzhledem k očekávanému úbytku přibližně 400 civilních pracovních míst se okres Kleve a obec Weeze v roce 1993 rozhodly zřídit na bývalém vojenském letišti civilní letiště (Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe, „EuZZLG“). Za tímto účelem založily společnost Flughafen Niederrhein GmbH (dále jen „FN GmbH“), která měla řídit přeměnu bývalého vojenského letiště na civilní letiště.

| (22) | Společnost FN GmbH byla zapsána v roce 1993 jako soukromá společnost s ručením omezeným s vlastním kapitálem ve výši 50 000 DM (= 25 564 EUR). Zakládajícími společníky byly okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %). |
| --- | --- |

(22)

Společnost FN GmbH byla zapsána v roce 1993 jako soukromá společnost s ručením omezeným s vlastním kapitálem ve výši 50 000 DM (= 25 564 EUR). Zakládajícími společníky byly okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %).

| (23) | Obec Weeze a okres Kleve od počátku předpokládaly, že letiště bude provozovat soukromá společnost. S ohledem na tento cíl byly stanoveny čtyři kroky:






  a) | nalezení soukromého investora, který by měl odpovídat za přípravu a provoz letiště; |
| --- | --- | --- |

(23)

Obec Weeze a okres Kleve od počátku předpokládaly, že letiště bude provozovat soukromá společnost. S ohledem na tento cíl byly stanoveny čtyři kroky:

a)

nalezení soukromého investora, který by měl odpovídat za přípravu a provoz letiště;

| b) | získání potřebného povolení k přeměně vojenského letiště na civilní letiště; |
| --- | --- |

b)

získání potřebného povolení k přeměně vojenského letiště na civilní letiště;

| c) | uzavření smlouvy s Nizozemskem týkající se využívání jeho vzdušného prostoru; |
| --- | --- |

c)

uzavření smlouvy s Nizozemskem týkající se využívání jeho vzdušného prostoru;

| d) | odkup areálu od spolkové vlády. |
| --- | --- |

d)

odkup areálu od spolkové vlády.

| (24) | Dne 30. listopadu 1999 převedlo Britské královské letectvo vlastnictví letiště na německou spolkovou vládu. |
| --- | --- |

(24)

Dne 30. listopadu 1999 převedlo Britské královské letectvo vlastnictví letiště na německou spolkovou vládu.

| (25) | Dne 16. prosince 1999 založily okres Kleve a obec Weeze další společnost, Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (dále jen „EEL GmbH“). 52 % podíl ve společnosti EEL GmbH vlastnil okres Kleve a 48 % podíl obec Weeze. |
| --- | --- |

(25)

Dne 16. prosince 1999 založily okres Kleve a obec Weeze další společnost, Entwicklungs- und Erschließungsgesellschaft Laarbruch GmbH (dále jen „EEL GmbH“). 52 % podíl ve společnosti EEL GmbH vlastnil okres Kleve a 48 % podíl obec Weeze.

| (26) | Tehdejší úkoly společnosti EEL GmbH se lišily od úkolů společnosti FN GmbH. Zatímco společnost FN GmbH byla založena za účelem řízení přeměny bývalého vojenského letiště, společnost EEL GmbH byla pověřena zejména správou zařízení v období mezi uzavřením vojenského letiště v roce 1999 a jeho odkoupením soukromým investorem. |
| --- | --- |

(26)

Tehdejší úkoly společnosti EEL GmbH se lišily od úkolů společnosti FN GmbH. Zatímco společnost FN GmbH byla založena za účelem řízení přeměny bývalého vojenského letiště, společnost EEL GmbH byla pověřena zejména správou zařízení v období mezi uzavřením vojenského letiště v roce 1999 a jeho odkoupením soukromým investorem.

| (27) | Společnost EEL GmbH musela demontovat infrastrukturu a zařízení bývalého vojenského letiště za účelem jeho následného komerčního využívání. |
| --- | --- |

(27)

Společnost EEL GmbH musela demontovat infrastrukturu a zařízení bývalého vojenského letiště za účelem jeho následného komerčního využívání.

| (28) | Po schválení plánu přeměny vojenského letiště, který předložily okres Kleve a obec Weeze, spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko dne 23. srpna 2000 a poté, co Bezirksregierung Düsseldorf vydala dne 20. června 2001 společnosti FN GmbH povolení k provozování civilního letiště (8), se privatizace provozování a majetku letiště uskutečnila ve dvou krocích:






  a) | První krok: Dne 1. července 2001 okres Kleve a obec Weeze ze společnosti FN GmbH vystoupily a prodaly 99,261 % podíl za cenu ve výši [0,5–3] milionů EUR soukromému investorovi, společnosti Airport Niederrhein Holding GmbH (dále jen „ANH GmbH“). Společnost ANH GmbH je 100 % dceřiným podnikem nizozemské společnosti Airport Network B.V. Do 31. prosince 2011 vlastnily okres Kleve 0,0459 % podíl a obec Weeze 0,0279 % podíl. V době, kdy orgány veřejné moci prodaly společnost FN GmbH společnosti ANH GmbH, neměla společnost FN GmbH prakticky žádný hmotný majetek [...]. |
| --- | --- | --- |

(28)

Po schválení plánu přeměny vojenského letiště, který předložily okres Kleve a obec Weeze, spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko dne 23. srpna 2000 a poté, co Bezirksregierung Düsseldorf vydala dne 20. června 2001 společnosti FN GmbH povolení k provozování civilního letiště (8), se privatizace provozování a majetku letiště uskutečnila ve dvou krocích:

a)

První krok: Dne 1. července 2001 okres Kleve a obec Weeze ze společnosti FN GmbH vystoupily a prodaly 99,261 % podíl za cenu ve výši [0,5–3] milionů EUR soukromému investorovi, společnosti Airport Niederrhein Holding GmbH (dále jen „ANH GmbH“). Společnost ANH GmbH je 100 % dceřiným podnikem nizozemské společnosti Airport Network B.V. Do 31. prosince 2011 vlastnily okres Kleve 0,0459 % podíl a obec Weeze 0,0279 % podíl. V době, kdy orgány veřejné moci prodaly společnost FN GmbH společnosti ANH GmbH, neměla společnost FN GmbH prakticky žádný hmotný majetek [...].

| b) | Druhý krok: Dne 14. března 2002 prodala německá spolková vláda pozemek, na němž bylo vybudováno letiště, za částku ve výši [5–15] milionů EUR společnosti FN GmbH. Před prodejem tohoto pozemku společnosti FN GmbH se spolková vláda obrátila neformálně i na jiné potenciální kupující. Zájem projevil pouze jeden další investor, který nabídl cenu ve výši [...] milionů EUR a další částku ve výši [...] milionů EUR, pokud bude do roku 2009 dosaženo určitých cílů týkajících se zisku. |
| --- | --- |

b)

Druhý krok: Dne 14. března 2002 prodala německá spolková vláda pozemek, na němž bylo vybudováno letiště, za částku ve výši [5–15] milionů EUR společnosti FN GmbH. Před prodejem tohoto pozemku společnosti FN GmbH se spolková vláda obrátila neformálně i na jiné potenciální kupující. Zájem projevil pouze jeden další investor, který nabídl cenu ve výši [...] milionů EUR a další částku ve výši [...] milionů EUR, pokud bude do roku 2009 dosaženo určitých cílů týkajících se zisku.

| (29) | Německá spolková vláda stanovila prodejní cenu pozemku, na němž bylo letiště vybudováno, v souladu s § 63 odst. 3 Bundeshaushaltsordnung a Wertermittlungsverordnung. Toto ustanovení ukládá spolkové vládě povinnost prodat majetek za jeho současnou hodnotu, tj. tržní cenu, kterou stanoví nezávislý znalec podle pravidel stanovených ve Wertermittlungsverordnung. V daném případě byl pozemek nezávislým znalcem oceněn na částku ve výši [11–20] milionů EUR, zatímco stavby na pozemku byly oceněny částkou ve výši [4–10] milionů EUR, a to na základě navrhované koncepce rozvoje a využití letiště. Od těchto hodnot odečetl znalec částku ve výši [4–10] milionů EUR představující náklady na zbourání budov v rámci přeměny letiště a další částku ve výši [2–5] milionů EUR představující náklady na přijetí opatření, která vyžadují platné předpisy v oblasti ochrany životního prostředí a územního plánování. Od roku 2001 byla prováděna první stavební opatření (demolice krytů, infrastruktura pro čisticí stanice atd.) za účelem přípravy letiště k civilnímu využití. |
| --- | --- |

(29)

Německá spolková vláda stanovila prodejní cenu pozemku, na němž bylo letiště vybudováno, v souladu s § 63 odst. 3 Bundeshaushaltsordnung a Wertermittlungsverordnung. Toto ustanovení ukládá spolkové vládě povinnost prodat majetek za jeho současnou hodnotu, tj. tržní cenu, kterou stanoví nezávislý znalec podle pravidel stanovených ve Wertermittlungsverordnung. V daném případě byl pozemek nezávislým znalcem oceněn na částku ve výši [11–20] milionů EUR, zatímco stavby na pozemku byly oceněny částkou ve výši [4–10] milionů EUR, a to na základě navrhované koncepce rozvoje a využití letiště. Od těchto hodnot odečetl znalec částku ve výši [4–10] milionů EUR představující náklady na zbourání budov v rámci přeměny letiště a další částku ve výši [2–5] milionů EUR představující náklady na přijetí opatření, která vyžadují platné předpisy v oblasti ochrany životního prostředí a územního plánování. Od roku 2001 byla prováděna první stavební opatření (demolice krytů, infrastruktura pro čisticí stanice atd.) za účelem přípravy letiště k civilnímu využití.

2.2.2.   Vývoj ekonomické situace společností EEL GmbH a FN GmbH

| (30) | Ihned po svém založení v roce 1999 se společnost EEL GmbH na základě nájemní smlouvy ujala správy letiště. První opatření v oblasti rozvoje a první stavební opatření byla provedena mezi roky 2000 a 2001. |
| --- | --- |

(30)

Ihned po svém založení v roce 1999 se společnost EEL GmbH na základě nájemní smlouvy ujala správy letiště. První opatření v oblasti rozvoje a první stavební opatření byla provedena mezi roky 2000 a 2001.

| (31) | Poté, co Bezirksregierung Düsseldorf udělila společnosti FN GmbH povolení k provozování civilního letiště podle německých leteckých předpisů, a po odkupu společnosti FN GmbH soukromým investorem, skupinou ANH, dne 1. července 2001, uhradila skupina ANH společnosti EEL GmbH náklady, které tato vynaložila na správu letištní infrastruktury, včetně některých prací souvisejících s přestavbou. |
| --- | --- |

(31)

Poté, co Bezirksregierung Düsseldorf udělila společnosti FN GmbH povolení k provozování civilního letiště podle německých leteckých předpisů, a po odkupu společnosti FN GmbH soukromým investorem, skupinou ANH, dne 1. července 2001, uhradila skupina ANH společnosti EEL GmbH náklady, které tato vynaložila na správu letištní infrastruktury, včetně některých prací souvisejících s přestavbou.

| (32) | V průběhu roku 2002 předala společnost EEL GmbH správu letištní infrastruktury společnosti FN GmbH. V roce 2002 vykázala společnost FN GmbH ztrátu ve výši 0,3 milionu EUR. Od roku 2003 již společnost EEL GmbH nevykonává žádné úkoly spojené se správou letiště. Okres Kleve a obec Weeze však společnost EEL GmbH v roce 2003 nezlikvidovaly. |
| --- | --- |

(32)

V průběhu roku 2002 předala společnost EEL GmbH správu letištní infrastruktury společnosti FN GmbH. V roce 2002 vykázala společnost FN GmbH ztrátu ve výši 0,3 milionu EUR. Od roku 2003 již společnost EEL GmbH nevykonává žádné úkoly spojené se správou letiště. Okres Kleve a obec Weeze však společnost EEL GmbH v roce 2003 nezlikvidovaly.

| (33) | Než se společnost FN GmbH stala ziskovou, kumulovala zpočátku finanční ztráty, jak dokládá následující tabulka:

  Tabulka 2


  Roční zisk a EBITDA v období 2003–2011














  (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Roční zisk | – 6 960 | – 8 336 | – 7 914 | – 4 822 | 663 | 707 | 426 | 34 |
| EBITDA | – 4 805 | – 4 718 | – 4 399 | – 1 172 | 4 372 | 5 508 | 6 108 | 6 286 |
| Zdroj: Německo. |

(33)

Než se společnost FN GmbH stala ziskovou, kumulovala zpočátku finanční ztráty, jak dokládá následující tabulka:

Tabulka 2

Roční zisk a EBITDA v období 2003–2011

(v tis. EUR)

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Roční zisk

– 6 960

– 8 336

– 7 914

– 4 822

663

707

426

34

EBITDA

– 4 805

– 4 718

– 4 399

– 1 172

4 372

5 508

6 108

6 286

Zdroj: Německo.

3.   POPIS POSUZOVANÝCH OPATŘENÍ A JEJICH KONTEXTU

3.1.   Opatření č. 1: půjčky, které společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH

| (34) | Počátkem roku 2003 se společnost FN GmbH potýkala s finančními potížemi, které ohrožovaly zahájení komerční letecké dopravy (podle předpokladů dne 1. května 2003), a tudíž celý projekt přeměny a rozvoje letiště. Veřejní vlastníci společnosti EEL GmbH se proto rozhodli činnost společnosti zachovat. Dne 11. dubna 2003 poskytla společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH první půjčku (dále jen „půjčka č. 1“) ve výši [11–20] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši [1–5] % nad základní sazbou. Podle Německa představovala základní úroková sazba vztahující se na tuto půjčku běžnou sazbu stanovenou v § 247 německého občanského zákoníku (Bürgerliches Gesetzbuch nebo „BGB“), která k příslušnému dni činila 1,97 % (9). Splatnost půjčky byla stanovena do 30. června 2005. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH s částkou odpovídající výši půjčky, tj. [11–20] milionů EUR. K této částce měl být každý rok připočítán úrok ve výši [15–23] %, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál. Mimoto byla ze strany [...] poskytnuta osobní záruka za půjčku (selbstschuldnerische Bürgschaft) s maximální částkou ve výši [5–15] milionů EUR. Německo nepředložilo podrobné údaje ohledně hodnoty této osobní záruky. Tato osobní záruka byla dne 8. června 2003 nahrazena osobní zárukou poskytnutou [...], a to za částku ve výši [5–15] milionů EUR. Soukromí společníci společnosti FN GmbH kromě toho zastavili podíly společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH (oceněné na [20–30] milionů EUR) a podíly společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH. Německo neposkytlo úplné informace ohledně hodnoty poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- |

(34)

Počátkem roku 2003 se společnost FN GmbH potýkala s finančními potížemi, které ohrožovaly zahájení komerční letecké dopravy (podle předpokladů dne 1. května 2003), a tudíž celý projekt přeměny a rozvoje letiště. Veřejní vlastníci společnosti EEL GmbH se proto rozhodli činnost společnosti zachovat. Dne 11. dubna 2003 poskytla společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH první půjčku (dále jen „půjčka č. 1“) ve výši [11–20] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši [1–5] % nad základní sazbou. Podle Německa představovala základní úroková sazba vztahující se na tuto půjčku běžnou sazbu stanovenou v § 247 německého občanského zákoníku (Bürgerliches Gesetzbuch nebo „BGB“), která k příslušnému dni činila 1,97 % (9). Splatnost půjčky byla stanovena do 30. června 2005. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH s částkou odpovídající výši půjčky, tj. [11–20] milionů EUR. K této částce měl být každý rok připočítán úrok ve výši [15–23] %, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál. Mimoto byla ze strany [...] poskytnuta osobní záruka za půjčku (selbstschuldnerische Bürgschaft) s maximální částkou ve výši [5–15] milionů EUR. Německo nepředložilo podrobné údaje ohledně hodnoty této osobní záruky. Tato osobní záruka byla dne 8. června 2003 nahrazena osobní zárukou poskytnutou [...], a to za částku ve výši [5–15] milionů EUR. Soukromí společníci společnosti FN GmbH kromě toho zastavili podíly společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH (oceněné na [20–30] milionů EUR) a podíly společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH. Německo neposkytlo úplné informace ohledně hodnoty poskytnutého kolaterálu.

| (35) | Podle Německa chtěli veřejní vlastníci společnosti EEL GmbH poskytnout společnosti FN GmbH prostřednictvím této půjčky překlenovací financování k odstranění nedostatečné provozní likvidity, aby společnost mohla dokončit nákup a instalaci zařízení potřebného pro včasné zahájení činnosti letiště. |
| --- | --- |

(35)

Podle Německa chtěli veřejní vlastníci společnosti EEL GmbH poskytnout společnosti FN GmbH prostřednictvím této půjčky překlenovací financování k odstranění nedostatečné provozní likvidity, aby společnost mohla dokončit nákup a instalaci zařízení potřebného pro včasné zahájení činnosti letiště.

| (36) | Letiště zahájilo činnost v roce 2003 a společnost FN GmbH vykázala ztrátu ve výši 7 milionů EUR. Jen rok poté, co letiště začalo provozovat komerční leteckou dopravu, tj. v roce 2004, ukončila nejdůležitější letecká společnost pro letiště, nizozemská společnost V-Bird, svou činnost kvůli platební neschopnosti. Vzhledem k přetrvávajícím finančním problémům společnosti FN GmbH poskytovala společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH i v průběhu roku 2004 další půjčky:






  a) | Dne 17. června 2004 poskytla společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH druhou půjčku (dále jen „půjčka č. 2“) ve výši [2–5] milionů EUR se stejným datem splatnosti jako u první půjčky poskytnuté v roce 2003 (tj. do 30. června 2005). Úroková sazba byla stanovena ve výši [1–5] % nad platnou základní sazbou. Podle Německa představovala základní úrokovou sazbu, která se vztahovala na tuto půjčku, sazba stanovená k danému dni v § 247 BGB, tj. 1,14 %. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH vztahující se na částku půjčky ve výši [2–5] milionů EUR. Mimoto měly být každoročně připočítány úroky ve výši [15–23] %, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál. Dále bylo zřízeno zástavní právo k podílům společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a k podílům společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo úplné údaje o hodnotě poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- | --- |

(36)

Letiště zahájilo činnost v roce 2003 a společnost FN GmbH vykázala ztrátu ve výši 7 milionů EUR. Jen rok poté, co letiště začalo provozovat komerční leteckou dopravu, tj. v roce 2004, ukončila nejdůležitější letecká společnost pro letiště, nizozemská společnost V-Bird, svou činnost kvůli platební neschopnosti. Vzhledem k přetrvávajícím finančním problémům společnosti FN GmbH poskytovala společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH i v průběhu roku 2004 další půjčky:

a)

Dne 17. června 2004 poskytla společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH druhou půjčku (dále jen „půjčka č. 2“) ve výši [2–5] milionů EUR se stejným datem splatnosti jako u první půjčky poskytnuté v roce 2003 (tj. do 30. června 2005). Úroková sazba byla stanovena ve výši [1–5] % nad platnou základní sazbou. Podle Německa představovala základní úrokovou sazbu, která se vztahovala na tuto půjčku, sazba stanovená k danému dni v § 247 BGB, tj. 1,14 %. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH vztahující se na částku půjčky ve výši [2–5] milionů EUR. Mimoto měly být každoročně připočítány úroky ve výši [15–23] %, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál. Dále bylo zřízeno zástavní právo k podílům společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a k podílům společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo úplné údaje o hodnotě poskytnutého kolaterálu.

| b) | O měsíc později, dne 28. července 2004, poskytla společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH třetí půjčku (dále jen „půjčka č. 3“) ve výši [2–5] milionů EUR. Splatnost třetí půjčky byla stanovena k 31. prosinci 2007 a úroková sazba činila [3–8] % nad platnou základní sazbou. Podle Německa představovala základní úrokovou sazbu vztahující se na tuto půjčku sazba stanovená k danému dni v § 247 BGB, tj. 1,13 %. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH vztahující se na částku půjčky ve výši [2–5] milionů EUR. Mimoto měly být každoročně připočítány úroky ve výši [15–23] %, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál (10). Bylo zřízeno i zástavní právo k podílům společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a k podílům společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH. Rovněž bylo zřízeno zástavní právo k podniku společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo úplné údaje o hodnotě poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- |

b)

O měsíc později, dne 28. července 2004, poskytla společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH třetí půjčku (dále jen „půjčka č. 3“) ve výši [2–5] milionů EUR. Splatnost třetí půjčky byla stanovena k 31. prosinci 2007 a úroková sazba činila [3–8] % nad platnou základní sazbou. Podle Německa představovala základní úrokovou sazbu vztahující se na tuto půjčku sazba stanovená k danému dni v § 247 BGB, tj. 1,13 %. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH vztahující se na částku půjčky ve výši [2–5] milionů EUR. Mimoto měly být každoročně připočítány úroky ve výši [15–23] %, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál (10). Bylo zřízeno i zástavní právo k podílům společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a k podílům společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH. Rovněž bylo zřízeno zástavní právo k podniku společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo úplné údaje o hodnotě poskytnutého kolaterálu.

| (37) | Jen v roce 2004 obdržela společnost FN GmbH celkovou částku ve výši [4–10] milionů EUR, a to ve formě půjček, které poskytla společnost EEL GmbH (navíc k druhé řadě opatření, která jsou předmětem šetření a která provedl přímo okres Kleve – viz oddíl 3.2). Podle Německa byly tyto půjčky poskytnuty za účelem rozvoje a přeměny bývalého vojenského letiště, nikoli na provozní výdaje. |
| --- | --- |

(37)

Jen v roce 2004 obdržela společnost FN GmbH celkovou částku ve výši [4–10] milionů EUR, a to ve formě půjček, které poskytla společnost EEL GmbH (navíc k druhé řadě opatření, která jsou předmětem šetření a která provedl přímo okres Kleve – viz oddíl 3.2). Podle Německa byly tyto půjčky poskytnuty za účelem rozvoje a přeměny bývalého vojenského letiště, nikoli na provozní výdaje.

| (38) | Na konci roku 2004 vykázala společnost FN GmbH opět ztráty, tentokrát ve výši 8,3 milionu EUR. Opět se zdálo, že společnost FN GmbH potřebuje další likviditu. Půjčky č. 1 a 2 (s celkovou částkou ve výši [10–20] milionů EUR), které poskytla společnost EEL GmbH, byly splatné dne 30. června 2005. V té době splatila společnost FN GmbH částečně úroky z předchozích půjček. Podle Německa uhradili ztráty, které společnost FN GmbH vykázala mezi roky 2002 a 2006, její soukromí vlastníci. |
| --- | --- |

(38)

Na konci roku 2004 vykázala společnost FN GmbH opět ztráty, tentokrát ve výši 8,3 milionu EUR. Opět se zdálo, že společnost FN GmbH potřebuje další likviditu. Půjčky č. 1 a 2 (s celkovou částkou ve výši [10–20] milionů EUR), které poskytla společnost EEL GmbH, byly splatné dne 30. června 2005. V té době splatila společnost FN GmbH částečně úroky z předchozích půjček. Podle Německa uhradili ztráty, které společnost FN GmbH vykázala mezi roky 2002 a 2006, její soukromí vlastníci.

| (39) | V tomto kontextu poskytla společnost EEL GmbH dne 1. července 2005 společnosti FN GmbH čtvrtou půjčku (dále jen „půjčka č. 4“), tentokrát ve výši [4–10] milionů EUR a se splatností 31. prosince 2010. V čl. 1 odst. 2 úvěrové smlouvy bylo stanoveno, že půjčka je určena pouze na investice. Podle článku 2 musela společnost FN GmbH (a společnost EEL GmbH na žádost) ověřit, zda faktury skutečně souvisejí pouze s realizací projektu letiště a zda společnost EEL GmbH (a nikoli společnost FN GmbH) uhradila faktury z půjčky. Půjčky č. 1, 2 a 3 v celkové výši [15–30] milionů EUR (bez úroků) byly mimoto obnoveny (dále jen „první prodloužení“). Splatnost těchto půjček byla sjednocena a prodloužena do 31. prosince 2010. U všech těchto půjček byla stanovena pevná úroková sazba ve výši [1–5] % platná od 1. července 2005. Úroková sazba u půjček č. 1, 2 a 3 se tudíž snížila. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH s částkou odpovídající čtvrté půjčce ([4–10] milionů EUR), a to navíc k prodloužení předchozích zástavních práv zřízených v souvislosti s půjčkou č. 1, 2 a 3 (s připočtením úroků ve výši [15–23] % ročně, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál). K zajištění všech pohledávek společnosti EEL GmbH souvisejících se všemi půjčkami byla mimoto dne 1. července 2005 poskytnuta osobní záruka ze strany [...] (selbstschuldnerische Bürgschafte) za částku v maximální výši [20–30] milionů EUR (plus úrok a složený úrok). Tato záruka prodlužovala předchozí záruku, která byla [...] poskytnuta dne 8. června 2003 v souvislosti s půjčkou č. 1. Bylo zřízeno rovněž zástavní právo k podílům společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a zástavní právo k podílům společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo úplné údaje o hodnotě poskytnutého kolaterálu. |
| --- | --- |

(39)

V tomto kontextu poskytla společnost EEL GmbH dne 1. července 2005 společnosti FN GmbH čtvrtou půjčku (dále jen „půjčka č. 4“), tentokrát ve výši [4–10] milionů EUR a se splatností 31. prosince 2010. V čl. 1 odst. 2 úvěrové smlouvy bylo stanoveno, že půjčka je určena pouze na investice. Podle článku 2 musela společnost FN GmbH (a společnost EEL GmbH na žádost) ověřit, zda faktury skutečně souvisejí pouze s realizací projektu letiště a zda společnost EEL GmbH (a nikoli společnost FN GmbH) uhradila faktury z půjčky. Půjčky č. 1, 2 a 3 v celkové výši [15–30] milionů EUR (bez úroků) byly mimoto obnoveny (dále jen „první prodloužení“). Splatnost těchto půjček byla sjednocena a prodloužena do 31. prosince 2010. U všech těchto půjček byla stanovena pevná úroková sazba ve výši [1–5] % platná od 1. července 2005. Úroková sazba u půjček č. 1, 2 a 3 se tudíž snížila. Jako kolaterál bylo zřízeno zástavní právo k pozemku a budovám letiště (Grundschuld) ve prospěch společnosti EEL GmbH s částkou odpovídající čtvrté půjčce ([4–10] milionů EUR), a to navíc k prodloužení předchozích zástavních práv zřízených v souvislosti s půjčkou č. 1, 2 a 3 (s připočtením úroků ve výši [15–23] % ročně, pokud by byl v případě nesplacení uplatněn kolaterál). K zajištění všech pohledávek společnosti EEL GmbH souvisejících se všemi půjčkami byla mimoto dne 1. července 2005 poskytnuta osobní záruka ze strany [...] (selbstschuldnerische Bürgschafte) za částku v maximální výši [20–30] milionů EUR (plus úrok a složený úrok). Tato záruka prodlužovala předchozí záruku, která byla [...] poskytnuta dne 8. června 2003 v souvislosti s půjčkou č. 1. Bylo zřízeno rovněž zástavní právo k podílům společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a zástavní právo k podílům společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo úplné údaje o hodnotě poskytnutého kolaterálu.

| (40) | Společnosti EEL GmbH a FN GmbH se mimoto dohodly, že společnost FN GmbH musí uhradit úroky nejpozději ke dni splatnosti, tj. 31. prosince 2010, a že pokud společnost FN GmbH dosáhne hranice rentability a bude zisková před tímto dnem, musí začít splácet úroky ode dne, k němuž přestane být ztrátová. Pokud jde o úrokové sazby vztahující se na první tři půjčky do jejich sjednocení podle úvěrové smlouvy ze dne 1. července 2005, ve smlouvě o obnovení půjček (Darlehensverlängerungsvertrag) ze dne 29. listopadu 2010 je v § 5 (5.4) uvedeno, že každá ze čtyř půjček nese v případě nesplácení roční úrok ve výši [15–23] % (11). |
| --- | --- |

(40)

Společnosti EEL GmbH a FN GmbH se mimoto dohodly, že společnost FN GmbH musí uhradit úroky nejpozději ke dni splatnosti, tj. 31. prosince 2010, a že pokud společnost FN GmbH dosáhne hranice rentability a bude zisková před tímto dnem, musí začít splácet úroky ode dne, k němuž přestane být ztrátová. Pokud jde o úrokové sazby vztahující se na první tři půjčky do jejich sjednocení podle úvěrové smlouvy ze dne 1. července 2005, ve smlouvě o obnovení půjček (Darlehensverlängerungsvertrag) ze dne 29. listopadu 2010 je v § 5 (5.4) uvedeno, že každá ze čtyř půjček nese v případě nesplácení roční úrok ve výši [15–23] % (11).

| (41) | Německo uvedlo, že společnost EEL GmbH souhlasila s podřízením svých pohledávek (Rangrücktritterklärung), pokud jde o přístup ke kolaterálu v podobě zástavních práv k nemovitostem, v období od března 2009 do 31. prosince 2010, aby společnost FN GmbH mohla získat krátkodobou půjčku od [banky] (viz 73. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(41)

Německo uvedlo, že společnost EEL GmbH souhlasila s podřízením svých pohledávek (Rangrücktritterklärung), pokud jde o přístup ke kolaterálu v podobě zástavních práv k nemovitostem, v období od března 2009 do 31. prosince 2010, aby společnost FN GmbH mohla získat krátkodobou půjčku od [banky] (viz 73. bod odůvodnění).

| (42) | V roce 2007 dosáhla společnost FN GmbH zisku. V rozporu s předchozími smluvními ujednáními však společnost FN GmbH nezačala splácet půjčky ani úroky. Podle výpočtu ke dni 31. prosince 2010, tj. k datu splatnosti smluvně dohodnutému stranami, dlužila společnost FN GmbH společnosti EEL GmbH částku ve výši [20–30] milionů EUR ve formě půjček a částku ve výši [7–10] milionů EUR ve formě úroků, tj. celkem [24–40] milionů EUR. Společnost EEL GmbH souhlasila podruhé s obnovením všech čtyř půjček a platbami kumulovaných úroků (dále jen „druhé prodloužení“). Dne 29. listopadu 2010 podepsaly společnosti FN GmbH a EEL GmbH pátou úvěrovou smlouvu prodlužující splatnost všech půjček do 31. prosince 2016. |
| --- | --- |

(42)

V roce 2007 dosáhla společnost FN GmbH zisku. V rozporu s předchozími smluvními ujednáními však společnost FN GmbH nezačala splácet půjčky ani úroky. Podle výpočtu ke dni 31. prosince 2010, tj. k datu splatnosti smluvně dohodnutému stranami, dlužila společnost FN GmbH společnosti EEL GmbH částku ve výši [20–30] milionů EUR ve formě půjček a částku ve výši [7–10] milionů EUR ve formě úroků, tj. celkem [24–40] milionů EUR. Společnost EEL GmbH souhlasila podruhé s obnovením všech čtyř půjček a platbami kumulovaných úroků (dále jen „druhé prodloužení“). Dne 29. listopadu 2010 podepsaly společnosti FN GmbH a EEL GmbH pátou úvěrovou smlouvu prodlužující splatnost všech půjček do 31. prosince 2016.

| (43) | Úroková sazba u tohoto druhého prodloužení půjček byla stanovena na [1–5] % ročně. Německo uvedlo, že úroková sazba u úvěrové smlouvy ze dne 29. listopadu 2010 byla stanovena připočtením [...] bazických bodů k referenční sazbě ve výši 1,24 % (12). Společnosti EEL GmbH a FN GmbH se dohodly, že úroky splatné do 31. prosince 2010 budou připočteny k jistině půjčky, která se tudíž zvýší na [24–40] milionů EUR. Společnost FN GmbH měla mimoto povinnost platit čtvrtletně úroky a první platba úroků byla splatná na konci prvního čtvrtletí roku 2011. |
| --- | --- |

(43)

Úroková sazba u tohoto druhého prodloužení půjček byla stanovena na [1–5] % ročně. Německo uvedlo, že úroková sazba u úvěrové smlouvy ze dne 29. listopadu 2010 byla stanovena připočtením [...] bazických bodů k referenční sazbě ve výši 1,24 % (12). Společnosti EEL GmbH a FN GmbH se dohodly, že úroky splatné do 31. prosince 2010 budou připočteny k jistině půjčky, která se tudíž zvýší na [24–40] milionů EUR. Společnost FN GmbH měla mimoto povinnost platit čtvrtletně úroky a první platba úroků byla splatná na konci prvního čtvrtletí roku 2011.

| (44) | V následující tabulce jsou shrnuty hlavní znaky pěti smluv o půjčkách, které jsou předmětem posouzení:

  Tabulka 3


  Přehled opatření veřejné podpory, která společnost EEL GmbH provedla ve prospěch společnosti FN GmbH











  Částka (v mil EUR) | Datum úvěrové smlouvy | Úroková sazba | Splatnost/obnovení půjčky | Kolaterál | Způsob financování (EEL) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [11–20] | 11.4.2003 | [1–5] % nad základní sazbou (1,97 %) | První splatnost: 30.6.2005, poprvé prodlouženo do 31.12.2010, podruhé prodlouženo do 31.12.2016 | — | Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden) |

(44)

V následující tabulce jsou shrnuty hlavní znaky pěti smluv o půjčkách, které jsou předmětem posouzení:

Tabulka 3

Přehled opatření veřejné podpory, která společnost EEL GmbH provedla ve prospěch společnosti FN GmbH

Částka (v mil EUR)

Datum úvěrové smlouvy

Úroková sazba

Splatnost/obnovení půjčky

Kolaterál

Způsob financování (EEL)

[11–20]

11.4.2003

[1–5] % nad základní sazbou (1,97 %)

První splatnost: 30.6.2005, poprvé prodlouženo do 31.12.2010, podruhé prodlouženo do 31.12.2016

—

Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden)

| — | Osobní záruka [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

Osobní záruka [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH |
| --- | --- |

—

Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH

Půjčka poskytnutá okresem Kleve: ([5–15] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši [1–5] %); půjčka ve výši [2–5] milionů EUR poskytnutá [bankou], (veřejný ručitel: obec Weeze). Dne 30.6.2005 došlo ke konverzi půjčky ve výši [2–5] milionů EUR a novým věřitelem se stala [banka].

[2–5]

17.6.2004

[1–5] % nad základní sazbou (1,14 %)

První splatnost 30.6.2005, poprvé prodlouženo do 31.12.2010, podruhé prodlouženo do 31.12.2016

| — | Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden)

| — | Zastavení podílů společnosti ve ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH |
| --- | --- |

—

Zastavení podílů společnosti ve ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH

Půjčka pro společnost EEL GmbH poskytnutá okresem Kleve („Kassenkredite)“

[2–5]

28.7.2004

[3–8] % nad základní sazbou (1,13 %)

První splatnost 31.12.2007, poprvé prodlouženo do 31.12.2010, podruhé prodlouženo do 31.12.2016

| — | Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden)

| — | Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH |
| --- | --- |

—

Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH

| — | Zastavení podniku společnosti FN GmbH |
| --- | --- |

—

Zastavení podniku společnosti FN GmbH

Půjčka pro společnost EEL GmbH poskytnutá okresem Kleve („Kassenkredite“). Okres Kleve a obec Weeze vložily do společnosti EEL GmbH kapitál ve výši [0,4–1] milionu EUR.

[4–10]

1.7.2005

[1–5] %

První splatnost 31.12.2010, prodlouženo do 31.12.2016

| — | Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden)

| — | Osobní záruka [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft) Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH |
| --- | --- |

—

Osobní záruka [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft) Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH

Okres Kleve a obec Weeze vložily do společnosti EEL GmbH kapitál ve výši [0,4–1] milionu EUR.

[24–40] (=[20–30] (součet všech čtyř půjček) plus kumulované úroky ve výši (=[4–10])

29.11.2010

[1–5] %

31.12.2016

| — | Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden) |
| --- | --- |

—

Zástavní právo k pozemku a budovám (Grundschulden)

| — | Osobní záruka [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft) |
| --- | --- |

—

Osobní záruka [...] (selbstschuldnerische Bürgschaft)

| — | Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH |
| --- | --- |

—

Zastavení podílů ve společnosti ANH GmbH a podílů ve společnosti FN GmbH

Prodloužení všech předchozích půjček, které společnosti EEL poskytl okres Kleve („Kassenkredite“), a půjčky poskytnuté [bankou] s případnou další veřejnou zárukou poskytnutou obcí Weeze.

| (45) | Společnost FN GmbH nebyla na konci prvního čtvrtletí roku 2011 opět schopna uhradit první platbu úroků, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o prodloužení půjček (Darlehensverlängerungsvetrag) ze dne 29. listopadu 2010. Okres Kleve souhlasil v březnu 2011 s nabídkou společníka společnosti FN GmbH týkající se získání podílů ve společnosti FN GmbH v rámci kapitalizace pohledávky v důsledku dalšího odkladu plateb úroků a jistiny (13). Kapitalizace pohledávky však byla právně schválena až koncem roku 2012. V současnosti okres Kleve vlastní 1,88 % základního kapitálu společnosti FN GmbH (14). |
| --- | --- |

(45)

Společnost FN GmbH nebyla na konci prvního čtvrtletí roku 2011 opět schopna uhradit první platbu úroků, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o prodloužení půjček (Darlehensverlängerungsvetrag) ze dne 29. listopadu 2010. Okres Kleve souhlasil v březnu 2011 s nabídkou společníka společnosti FN GmbH týkající se získání podílů ve společnosti FN GmbH v rámci kapitalizace pohledávky v důsledku dalšího odkladu plateb úroků a jistiny (13). Kapitalizace pohledávky však byla právně schválena až koncem roku 2012. V současnosti okres Kleve vlastní 1,88 % základního kapitálu společnosti FN GmbH (14).

3.2.   Opatření č. 2: podpora ze strany spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko

| (46) | Dne 15. října 2002 poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko společnosti FN GmbH veřejnou podporu ve výši 3,525 milionu EUR na financování 50 % těchto nákladů: odbavovací plocha, plocha pro doplňování paliva, rozšíření pojezdových drah a rekonstrukce stávajících odbavovacích ploch, světelná soustava přesného přiblížení, dráhová postranní světla, prahová a koncová světla dráhy. |
| --- | --- |

(46)

Dne 15. října 2002 poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko společnosti FN GmbH veřejnou podporu ve výši 3,525 milionu EUR na financování 50 % těchto nákladů: odbavovací plocha, plocha pro doplňování paliva, rozšíření pojezdových drah a rekonstrukce stávajících odbavovacích ploch, světelná soustava přesného přiblížení, dráhová postranní světla, prahová a koncová světla dráhy.

| (47) | Právním základem této podpory byly předpisy Ministerstva dopravy, energetiky a územního plánování spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko týkající se veřejné podpory na opatření v oblasti výstavby a obnovy (infrastrukturní investice) na letištích v Severním Porýní-Vestfálsku (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993, s. 617) (dále jen „směrnice z roku 1993“). Tyto pokyny byly posléze nahrazeny pokyny s referenčním číslem VA 5 – 10 – 60/195 ze dne 25. listopadu 2002
   (15), které platily v období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2008. |
| --- | --- |

(47)

Právním základem této podpory byly předpisy Ministerstva dopravy, energetiky a územního plánování spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko týkající se veřejné podpory na opatření v oblasti výstavby a obnovy (infrastrukturní investice) na letištích v Severním Porýní-Vestfálsku (Richtlinien über die Gewährung von Zuwendungen für Ausbau- und Erneuerungsmaßnahmen auf Flugplätzen RdErl. – MBl.NRW.1993, s. 617) (dále jen „směrnice z roku 1993“). Tyto pokyny byly posléze nahrazeny pokyny s referenčním číslem VA 5 – 10 – 60/195 ze dne 25. listopadu 2002
   (15), které platily v období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2008.

| (48) | Směrnice z roku 1993 umožňovaly poskytnout finanční podporu na pokrytí investičních nákladů souvisejících s určitými typy letištní infrastruktury, jako jsou přistávací a vzletové dráhy, pojezdové dráhy, odbavovací plochy, ochranná pásma, infrastruktura pro řízení letového provozu (věž, radar, optické výstražné systémy), navigační světla, vizuální prostředky pro přistávání, výškové budovy (terminály, hangáry atd.), parkovací zařízení, oplocení, infrastruktura pro bezpečnost letu, zásobování a odklízení, ochrana proti hluku, požární ochrana, zimní údržba a záchranná služba, a rovněž investičních nákladů na kompenzační opatření na ochranu krajiny a životního prostředí. Na základě směrnic z roku 1993 poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko na výše uvedené typy letištní infrastruktury podporu až do výše 40 % způsobilých nákladů. Mezinárodní letiště a regionální letiště mohla obdržet podporu až do výše 65 % způsobilých nákladů. V případě parkovacích zařízení, oplocení a infrastruktury pro bezpečnost letu bylo možno na žádost letiště poskytnout podporu až do výše 80 % způsobilých nákladů. |
| --- | --- |

(48)

Směrnice z roku 1993 umožňovaly poskytnout finanční podporu na pokrytí investičních nákladů souvisejících s určitými typy letištní infrastruktury, jako jsou přistávací a vzletové dráhy, pojezdové dráhy, odbavovací plochy, ochranná pásma, infrastruktura pro řízení letového provozu (věž, radar, optické výstražné systémy), navigační světla, vizuální prostředky pro přistávání, výškové budovy (terminály, hangáry atd.), parkovací zařízení, oplocení, infrastruktura pro bezpečnost letu, zásobování a odklízení, ochrana proti hluku, požární ochrana, zimní údržba a záchranná služba, a rovněž investičních nákladů na kompenzační opatření na ochranu krajiny a životního prostředí. Na základě směrnic z roku 1993 poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko na výše uvedené typy letištní infrastruktury podporu až do výše 40 % způsobilých nákladů. Mezinárodní letiště a regionální letiště mohla obdržet podporu až do výše 65 % způsobilých nákladů. V případě parkovacích zařízení, oplocení a infrastruktury pro bezpečnost letu bylo možno na žádost letiště poskytnout podporu až do výše 80 % způsobilých nákladů.

3.3.   Opatření č. 3: podpora, kterou okres Kleve poskytl přímo společnosti FN GmbH v souvislosti s prodejem letiště

| (49) | Jak bylo popsáno v 28. bodě odůvodnění, německá spolková vláda prodala dne 14. března 2002 letiště společnosti FN GmbH za částku ve výši [5–15] milionů EUR. Téhož dne uzavřel okres Kleve se společností FN GmbH smlouvu o poskytnutí překlenovacího financování k uhrazení části nákladů na odkup letiště. Překlenovací financování bylo poskytnuto ve formě bezúročné půjčky, která byla v plné výši zajištěna majetkem letiště (ke dni poskytnutí půjčky v hodnotě [5–15] milionů EUR). Bylo dohodnuto, že částku ve výši [4–10] milionů EUR z celkové částky ve výši [5–15] milionů EUR poskytne okres Kleve ve formě předběžného financování. Společnost Airport Network B.V., mateřská společnost společnosti ANH GmbH, musela okresu Kleve splatit první splátku této bezúročné půjčky ve výši [2–5] milionů EUR do 30. prosince 2003 (což skutečně učinila). Druhá splátka ve výši [2–5] milionů EUR byla splatná pět let ode dne zahájení leteckého provozu na letišti, nejpozději však 31. prosince 2007, pokud by nebylo splněno ustanovení o vytvoření pracovních příležitostí (350 pracovních míst) obsažené ve smlouvě mezi okresem Kleve a společností FN GmbH. |
| --- | --- |

(49)

Jak bylo popsáno v 28. bodě odůvodnění, německá spolková vláda prodala dne 14. března 2002 letiště společnosti FN GmbH za částku ve výši [5–15] milionů EUR. Téhož dne uzavřel okres Kleve se společností FN GmbH smlouvu o poskytnutí překlenovacího financování k uhrazení části nákladů na odkup letiště. Překlenovací financování bylo poskytnuto ve formě bezúročné půjčky, která byla v plné výši zajištěna majetkem letiště (ke dni poskytnutí půjčky v hodnotě [5–15] milionů EUR). Bylo dohodnuto, že částku ve výši [4–10] milionů EUR z celkové částky ve výši [5–15] milionů EUR poskytne okres Kleve ve formě předběžného financování. Společnost Airport Network B.V., mateřská společnost společnosti ANH GmbH, musela okresu Kleve splatit první splátku této bezúročné půjčky ve výši [2–5] milionů EUR do 30. prosince 2003 (což skutečně učinila). Druhá splátka ve výši [2–5] milionů EUR byla splatná pět let ode dne zahájení leteckého provozu na letišti, nejpozději však 31. prosince 2007, pokud by nebylo splněno ustanovení o vytvoření pracovních příležitostí (350 pracovních míst) obsažené ve smlouvě mezi okresem Kleve a společností FN GmbH.

| (50) | Dne 8. července 2004 okres Kleve rozhodl, že společnost FN GmbH nemusí druhou splátku ve výši [2–5] milionů EUR uhradit, jelikož již bylo vytvořeno více než 350 pracovních míst. |
| --- | --- |

(50)

Dne 8. července 2004 okres Kleve rozhodl, že společnost FN GmbH nemusí druhou splátku ve výši [2–5] milionů EUR uhradit, jelikož již bylo vytvořeno více než 350 pracovních míst.

3.4.   Opatření č. 4: veřejná podpora společnosti EEL GmbH

| (51) | Aby mohla společnost EEL GmbH poskytnout půjčky společnosti FN GmbH, potřebovala sama refinancování. Společnost EEL GmbH se refinancovala získáním těchto půjček:






  a) | půjčky ve výši [5–15] milionů EUR a [2–5] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši [1–5] % ročně a se splatností 30. června 2005. Tyto dvě půjčky poskytl okres Kleve dne 11. dubna 2003 resp. 16. června 2004; |
| --- | --- | --- |

(51)

Aby mohla společnost EEL GmbH poskytnout půjčky společnosti FN GmbH, potřebovala sama refinancování. Společnost EEL GmbH se refinancovala získáním těchto půjček:

a)

půjčky ve výši [5–15] milionů EUR a [2–5] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši [1–5] % ročně a se splatností 30. června 2005. Tyto dvě půjčky poskytl okres Kleve dne 11. dubna 2003 resp. 16. června 2004;

| b) | půjčka ve výši [1–5] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši [2–5] % ročně a se splatností 30. prosince 2007. Tuto půjčku poskytl okres Kleve dne 28. července 2004 (16). |
| --- | --- |

b)

půjčka ve výši [1–5] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši [2–5] % ročně a se splatností 30. prosince 2007. Tuto půjčku poskytl okres Kleve dne 28. července 2004 (16).

| (52) | V červenci 2005 přeměnili společníci kapitálovou strukturu společnosti EEL GmbH a rozhodli o kapitálové injekci ve výši [5–15] milionů EUR a kapitalizaci pohledávky ve výši [1–4] milionů EUR, což pohledávku související s první půjčkou snížilo na [3–13] milionů EUR. Druhou půjčku ve výši [2–5] milionů EUR společnost EEL GmbH splatila. Zbývající smlouvy o půjčkách ve výši [3–13] milionů EUR a [2–5] milionů EUR byly prodlouženy do 31. prosince 2010. Úroková sazba byla v té době stanovena na [3–8] % k 1. červenci 2005 a [3–8] % od 1. listopadu 2005. Dne 29. listopadu 2010 byly tyto dvě půjčky znovu prodlouženy do 31. prosince 2016, a to s úrokovou sazbou ve výši [3–8] %. |
| --- | --- |

(52)

V červenci 2005 přeměnili společníci kapitálovou strukturu společnosti EEL GmbH a rozhodli o kapitálové injekci ve výši [5–15] milionů EUR a kapitalizaci pohledávky ve výši [1–4] milionů EUR, což pohledávku související s první půjčkou snížilo na [3–13] milionů EUR. Druhou půjčku ve výši [2–5] milionů EUR společnost EEL GmbH splatila. Zbývající smlouvy o půjčkách ve výši [3–13] milionů EUR a [2–5] milionů EUR byly prodlouženy do 31. prosince 2010. Úroková sazba byla v té době stanovena na [3–8] % k 1. červenci 2005 a [3–8] % od 1. listopadu 2005. Dne 29. listopadu 2010 byly tyto dvě půjčky znovu prodlouženy do 31. prosince 2016, a to s úrokovou sazbou ve výši [3–8] %.

| (53) | Okres Kleve vložil do společnosti EEL GmbH další kapitál v roce 2006 ([1–5] milionů EUR) a v roce 2007 ([2–6] milionů EUR). Tyto částky byly zaúčtovány jako kapitálová rezerva společnosti a měly být splaceny společně s půjčkami na konci roku 2016. Oba veřejní společníci poskytli společnosti EEL GmbH celkovou částku ve výši [24–40] milionů EUR ([15–25] milionů EUR ve formě kapitálových injekcí, včetně kapitalizace pohledávky, a [10–20] milionů EUR ve formě půjček). |
| --- | --- |

(53)

Okres Kleve vložil do společnosti EEL GmbH další kapitál v roce 2006 ([1–5] milionů EUR) a v roce 2007 ([2–6] milionů EUR). Tyto částky byly zaúčtovány jako kapitálová rezerva společnosti a měly být splaceny společně s půjčkami na konci roku 2016. Oba veřejní společníci poskytli společnosti EEL GmbH celkovou částku ve výši [24–40] milionů EUR ([15–25] milionů EUR ve formě kapitálových injekcí, včetně kapitalizace pohledávky, a [10–20] milionů EUR ve formě půjček).

| (54) | Společnost EEL GmbH současně dne 2. května 2003 získala od soukromé [banky] půjčku ve výši [2–5] milionů EUR. Půjčka byla splatná 30. června 2005 a úroková sazba činila [1–5] %. Obec Weeze poskytla za tuto půjčku 100 % veřejnou záruku ve prospěch společnosti EEL GmbH resp. [banky]. Dne 30. června 2005 byla provedena konverze této půjčky a [banku] jakožto věřitele nahradila [banka] ve veřejném vlastnictví (dceřiná společnost [banky]). Splatnost byla prodloužena nejprve do 30. prosince 2010 s úrokovou sazbou ve výši [1–5] % a podruhé v roce 2010 do 31. prosince 2016 s úrokovou sazbou ve výši [1–5] %. |
| --- | --- |

(54)

Společnost EEL GmbH současně dne 2. května 2003 získala od soukromé [banky] půjčku ve výši [2–5] milionů EUR. Půjčka byla splatná 30. června 2005 a úroková sazba činila [1–5] %. Obec Weeze poskytla za tuto půjčku 100 % veřejnou záruku ve prospěch společnosti EEL GmbH resp. [banky]. Dne 30. června 2005 byla provedena konverze této půjčky a [banku] jakožto věřitele nahradila [banka] ve veřejném vlastnictví (dceřiná společnost [banky]). Splatnost byla prodloužena nejprve do 30. prosince 2010 s úrokovou sazbou ve výši [1–5] % a podruhé v roce 2010 do 31. prosince 2016 s úrokovou sazbou ve výši [1–5] %.

4.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

4.1.   Opatření č. 1: půjčky, které společnosti FN GmbH poskytla společnost EEL GmbH

| (55) | V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda byly půjčky, které společnost EEL GmbH udělila společnosti FN GmbH, poskytnuty a obnoveny za tržních podmínek. Komise za prvé uvedla, že Německo neposkytlo údaje o úvěrové historii ani ratingu příjemce půjčky. Komise nemohla mimoto vyloučit, že společnost FN GmbH byla podnikem v obtížích. Komise rovněž podotkla, že Německo nepředložilo žádné vysvětlení týkající se úrokových sazeb, jež se vztahovaly na jednotlivé půjčky, ani poskytnutého kolaterálu. Komise také zmínila, že nebyly vysvětleny důvody, proč poskytovatel půjčky, který je ve veřejném vlastnictví, opakovaně souhlasil s obnovením půjček a vždy jejich splatnost prodloužil, a proč nebylo dosud vymáháno splácení jistiny a dlužných úroků. |
| --- | --- |

(55)

V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti, zda byly půjčky, které společnost EEL GmbH udělila společnosti FN GmbH, poskytnuty a obnoveny za tržních podmínek. Komise za prvé uvedla, že Německo neposkytlo údaje o úvěrové historii ani ratingu příjemce půjčky. Komise nemohla mimoto vyloučit, že společnost FN GmbH byla podnikem v obtížích. Komise rovněž podotkla, že Německo nepředložilo žádné vysvětlení týkající se úrokových sazeb, jež se vztahovaly na jednotlivé půjčky, ani poskytnutého kolaterálu. Komise také zmínila, že nebyly vysvětleny důvody, proč poskytovatel půjčky, který je ve veřejném vlastnictví, opakovaně souhlasil s obnovením půjček a vždy jejich splatnost prodloužil, a proč nebylo dosud vymáháno splácení jistiny a dlužných úroků.

| (56) | Na základě těchto aspektů zastávala Komise předběžný názor, že při poskytnutí a obnovení půjček pro společnost FN GmbH nejednala společnost EEL GmbH jako investor nebo věřitel v tržním hospodářství. Jelikož se zdálo, že společnost FN GmbH byla po celou dobu podnikem v obtížích, který nebyl přinejmenším do konce roku 2010 schopen získat financování od komerčních bank, zastávala Komise předběžný názor, že celou výši půjček a splatných úroků je nutno považovat za státní podporu. |
| --- | --- |

(56)

Na základě těchto aspektů zastávala Komise předběžný názor, že při poskytnutí a obnovení půjček pro společnost FN GmbH nejednala společnost EEL GmbH jako investor nebo věřitel v tržním hospodářství. Jelikož se zdálo, že společnost FN GmbH byla po celou dobu podnikem v obtížích, který nebyl přinejmenším do konce roku 2010 schopen získat financování od komerčních bank, zastávala Komise předběžný názor, že celou výši půjček a splatných úroků je nutno považovat za státní podporu.

| (57) | Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(57)

Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu.

| (58) | Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčných smluv s vnitřním trhem, pokud by se považovaly za státní podporu, zejména s ohledem na pravidla stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (17). |
| --- | --- |

(58)

Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčných smluv s vnitřním trhem, pokud by se považovaly za státní podporu, zejména s ohledem na pravidla stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (17).

4.2.   Opatření č. 2: podpora, kterou společnosti FN GmbH poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko

| (59) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že podpora, kterou společnosti FN GmbH poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, představovala selektivní opatření, neboť na tuto podporu neměla nárok všechna letiště v dotyčné spolkové zemi. Jelikož podpora byla poskytnuta z veřejných prostředků a zvýhodnila letiště tím, že mu byla udělena investiční podpora, nebylo možno vyloučit, že tato podpora představovala státní podporu. |
| --- | --- |

(59)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že podpora, kterou společnosti FN GmbH poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, představovala selektivní opatření, neboť na tuto podporu neměla nárok všechna letiště v dotyčné spolkové zemi. Jelikož podpora byla poskytnuta z veřejných prostředků a zvýhodnila letiště tím, že mu byla udělena investiční podpora, nebylo možno vyloučit, že tato podpora představovala státní podporu.

| (60) | Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(60)

Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu.

| (61) | Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčného opatření s vnitřním trhem, pokud by se pokládalo za státní podporu, zejména s ohledem na pravidla stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (18). |
| --- | --- |

(61)

Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčného opatření s vnitřním trhem, pokud by se pokládalo za státní podporu, zejména s ohledem na pravidla stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (18).

4.3.   Opatření č. 3: přímá podpora, kterou společnosti FN GmbH poskytl okres Kleve

| (62) | Co se týká přímé podpory, kterou společnosti FN GmbH poskytl okres Kleve, Komise zastávala předběžně názor, že by investor v tržním hospodářství takovouto dotaci bez jakékoli odměny neposkytl. Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně toho, zda by byl investor v tržním hospodářství ochoten vzdát se části splátky dotace na základě aspektů týkajících se vytvoření pracovních míst v regionu. |
| --- | --- |

(62)

Co se týká přímé podpory, kterou společnosti FN GmbH poskytl okres Kleve, Komise zastávala předběžně názor, že by investor v tržním hospodářství takovouto dotaci bez jakékoli odměny neposkytl. Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně toho, zda by byl investor v tržním hospodářství ochoten vzdát se části splátky dotace na základě aspektů týkajících se vytvoření pracovních míst v regionu.

| (63) | Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(63)

Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu.

| (64) | Komise vyslovila také pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčného opatření s vnitřním trhem, pokud by se považovalo za státní podporu, zejména s ohledem na pravidla stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (18). |
| --- | --- |

(64)

Komise vyslovila také pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčného opatření s vnitřním trhem, pokud by se považovalo za státní podporu, zejména s ohledem na pravidla stanovená v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (18).

4.4.   Opatření č. 4: kapitálové injekce a půjčky ve prospěch společnosti EEL GmbH

| (65) | V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda bylo financování, které společnosti EEL GmbH poskytli její veřejní společníci, poskytnuto a obnoveno za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(65)

V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda bylo financování, které společnosti EEL GmbH poskytli její veřejní společníci, poskytnuto a obnoveno za tržních podmínek.

| (66) | Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož tato opatření byla provedena, aniž by byla předem oznámena Komisi, vyvodila Komise předběžný závěr, že představovala protiprávní státní podporu.

| (67) | Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčných opatření s vnitřním trhem, pokud by se pokládala za státní podporu. |
| --- | --- |

(67)

Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti dotyčných opatření s vnitřním trhem, pokud by se pokládala za státní podporu.

5.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

5.1.   Obecné připomínky

5.1.1.   Souvislosti projektu

| (68) | Německo připomenulo souvislosti projektu popsané v oddílech 2.1 a 2.2. Základem projektu „Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe“ byl rozvoj civilního letiště v soukromém vlastnictví v prostoru bývalého vojenského letiště. |
| --- | --- |

(68)

Německo připomenulo souvislosti projektu popsané v oddílech 2.1 a 2.2. Základem projektu „Euroregionales Zentrum für Luftverkehr, Logistik und Gewerbe“ byl rozvoj civilního letiště v soukromém vlastnictví v prostoru bývalého vojenského letiště.

| (69) | Německo tvrdilo, že vývoj objemu přepravy zbrzdily vnější faktory. Prvním z nich byl v říjnu 2004 úpadek společnosti V-bird, která své hlavní mateřské letiště umístila na letišti Niederrhein Weeze, což zapříčinilo významné snížení objemu přepravy, jež nemohly vyrovnat dodatečné lety společností Ryanair a Hapagfly, a to až do roku 2008, kdy objem přepravy dosáhl úrovně z roku 2004. Druhým faktorem byla řada žalob podaných u vnitrostátních soudů, jež u leteckých společností opakovaně vyvolávaly právní nejistotu (19) a pro společnost FN GmbH znamenaly nepředvídatelné dodatečné náklady. Dokud se společnosti FN GmbH nepodařilo získat v roce 2009 definitivně provozní licenci, nemohla kvůli probíhajícím soudním sporům provádět svou strategii, a rozhodla se proto pro mimosoudní vyrovnání. Úspěšný výsledek však vyžadoval, aby společnost FN GmbH zaplatila účastníkům těchto řízení náhradu ve výši [5–10] milionů EUR. Letecká doprava byla za třetí poškozena přerušením leteckého provozu v roce 2010 v důsledku výbuchu islandské sopky Eyjafjallajokull. Německo za čtvrté uvedlo, že v září 2010 byla zavedena daň za cestující v letecké dopravě, což snížilo konkurenceschopnost letiště Niederrhein Weeze v porovnání s ostatními evropskými letišti, na něž se taková daň nevztahovala. Podle Německa se to projevilo v tom, že společnost Ryanair omezila provozování činnosti z letiště Niederrhein Weeze, jak dokládá pokles počtu přepravených cestujících v roce 2011 a 2012. |
| --- | --- |

(69)

Německo tvrdilo, že vývoj objemu přepravy zbrzdily vnější faktory. Prvním z nich byl v říjnu 2004 úpadek společnosti V-bird, která své hlavní mateřské letiště umístila na letišti Niederrhein Weeze, což zapříčinilo významné snížení objemu přepravy, jež nemohly vyrovnat dodatečné lety společností Ryanair a Hapagfly, a to až do roku 2008, kdy objem přepravy dosáhl úrovně z roku 2004. Druhým faktorem byla řada žalob podaných u vnitrostátních soudů, jež u leteckých společností opakovaně vyvolávaly právní nejistotu (19) a pro společnost FN GmbH znamenaly nepředvídatelné dodatečné náklady. Dokud se společnosti FN GmbH nepodařilo získat v roce 2009 definitivně provozní licenci, nemohla kvůli probíhajícím soudním sporům provádět svou strategii, a rozhodla se proto pro mimosoudní vyrovnání. Úspěšný výsledek však vyžadoval, aby společnost FN GmbH zaplatila účastníkům těchto řízení náhradu ve výši [5–10] milionů EUR. Letecká doprava byla za třetí poškozena přerušením leteckého provozu v roce 2010 v důsledku výbuchu islandské sopky Eyjafjallajokull. Německo za čtvrté uvedlo, že v září 2010 byla zavedena daň za cestující v letecké dopravě, což snížilo konkurenceschopnost letiště Niederrhein Weeze v porovnání s ostatními evropskými letišti, na něž se taková daň nevztahovala. Podle Německa se to projevilo v tom, že společnost Ryanair omezila provozování činnosti z letiště Niederrhein Weeze, jak dokládá pokles počtu přepravených cestujících v roce 2011 a 2012.

| (70) | Německo uvedlo, že navzdory těmto nepříznivým událostem, které byly mimo kontrolu společností FN GmbH a EEL GmbH nebo jejich společníků, dokládá úspěšnost projektu trvalý růst objemu přepravy v posuzovaném období (viz 18. bod odůvodnění), který odpovídá odhadu objemu přepravy v různých odborných studiích, či jej dokonce převyšuje (s výjimkou roku 2011). Německo mimoto poukázalo na skutečnost, že se společnosti FN GmbH podařilo postupem času zvýšit i výnosy z jiných než leteckých činností a zlepšit ziskovost. |
| --- | --- |

(70)

Německo uvedlo, že navzdory těmto nepříznivým událostem, které byly mimo kontrolu společností FN GmbH a EEL GmbH nebo jejich společníků, dokládá úspěšnost projektu trvalý růst objemu přepravy v posuzovaném období (viz 18. bod odůvodnění), který odpovídá odhadu objemu přepravy v různých odborných studiích, či jej dokonce převyšuje (s výjimkou roku 2011). Německo mimoto poukázalo na skutečnost, že se společnosti FN GmbH podařilo postupem času zvýšit i výnosy z jiných než leteckých činností a zlepšit ziskovost.

5.1.2.   Logika soukromého financování letiště

| (71) | Německo uvedlo, že letiště Niederrhein Weeze je příkladem úspěchu, jelikož nyní je nejenže třetím největším letištěm v Severním Porýní-Vestfálsku, nýbrž představuje rovněž jedinečný příklad privatizované infrastruktury, která byla prodána za tržní cenu. Německo dodalo, že investice do letiště byly vždy zachovány na velmi vysoké úrovni. V období od roku 2002 do roku 2011 činily celkové investice společnosti FN GmbH [60–90] milionů EUR, z toho byla částka ve výši [20–30] milionů EUR použita na výstavbu komerčních budov, částka ve výši [10–20] milionů EUR na letecká zařízení a odbavovací plochy a částka ve výši [5–10] milionů EUR na projekty týkající se zahájení a rozšíření činnosti. Německo uvedlo, že od své privatizace se mohla společnost FN GmbH při financování těchto významných investic trvale spoléhat na soukromé zdroje, konkrétně i) půjčky a kapitálové injekce společníků, ii) půjčky komerčních bank a iii) vlastní provozní zisk. |
| --- | --- |

(71)

Německo uvedlo, že letiště Niederrhein Weeze je příkladem úspěchu, jelikož nyní je nejenže třetím největším letištěm v Severním Porýní-Vestfálsku, nýbrž představuje rovněž jedinečný příklad privatizované infrastruktury, která byla prodána za tržní cenu. Německo dodalo, že investice do letiště byly vždy zachovány na velmi vysoké úrovni. V období od roku 2002 do roku 2011 činily celkové investice společnosti FN GmbH [60–90] milionů EUR, z toho byla částka ve výši [20–30] milionů EUR použita na výstavbu komerčních budov, částka ve výši [10–20] milionů EUR na letecká zařízení a odbavovací plochy a částka ve výši [5–10] milionů EUR na projekty týkající se zahájení a rozšíření činnosti. Německo uvedlo, že od své privatizace se mohla společnost FN GmbH při financování těchto významných investic trvale spoléhat na soukromé zdroje, konkrétně i) půjčky a kapitálové injekce společníků, ii) půjčky komerčních bank a iii) vlastní provozní zisk.

| (72) | Co se týká podpory většinového společníka, Německo uvedlo, že společnost ANH GmbH a její společníci poskytovali své dceřiné společnosti FN GmbH opakovaně podporu na pokrytí počátečních provozních ztrát a investic do letištní infrastruktury. Tato podpora měla podobu kapitálových injekcí a půjček, u nichž většinový společník souhlasil s podřízením pohledávek (Rangrücktritterklärung). Tím většinový společník přeměnil pohledávky na vlastní kapitál, který již nemohl být součástí konkursní podstaty. Německo však uvedlo, že soukromí společníci nemohli nést celou finanční zátěž takovéto nákladné investice sami a potřebovali dodatečné zdroje financování, které mohly za tržních podmínek poskytnout pouze orgány veřejné moci. Tato vnější podpora byla zohledněna již v podnikatelském záměru z roku 2003 (viz 95. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(72)

Co se týká podpory většinového společníka, Německo uvedlo, že společnost ANH GmbH a její společníci poskytovali své dceřiné společnosti FN GmbH opakovaně podporu na pokrytí počátečních provozních ztrát a investic do letištní infrastruktury. Tato podpora měla podobu kapitálových injekcí a půjček, u nichž většinový společník souhlasil s podřízením pohledávek (Rangrücktritterklärung). Tím většinový společník přeměnil pohledávky na vlastní kapitál, který již nemohl být součástí konkursní podstaty. Německo však uvedlo, že soukromí společníci nemohli nést celou finanční zátěž takovéto nákladné investice sami a potřebovali dodatečné zdroje financování, které mohly za tržních podmínek poskytnout pouze orgány veřejné moci. Tato vnější podpora byla zohledněna již v podnikatelském záměru z roku 2003 (viz 95. bod odůvodnění).

| (73) | Co se týká půjček poskytnutých komerčními bankami, Německo uvedlo, že se společnosti FN GmbH vzhledem k obchodnímu úspěchu podařilo získat velmi rychle úvěr od komerčních bank. Podle Německa prokazuje přístup k bankám udržitelnost obchodního modelu založeného na soukromém financování. V první polovině roku 2009 podepsala společnost FN GmbH s [bankou] smlouvu o půjčce ve výši [0–10] milionů EUR, která byla určena na investice. Úroková sazba u této půjčky činila [2–6] %, avšak s výhradou podřízení pohledávek společnosti EEL GmbH souvisejících s půjčkami, které tato společnost poskytla společnosti FN GmbH (společnost EEL GmbH musela tudíž souhlasit se zhoršením své pozice v pořadí věřitelů). Splatnost půjčky byla stanovena na 31. prosince 2010. Podle Německa byly podmínky zajištění a úrokové sazby u těchto smluv pro společnost FN GmbH poměrně příznivé. Společnost FN GmbH splatila půjčku [banky] včas a v plné výši. Německo dodalo, že [banka] nabídla společnosti FN GmbH dvě úvěrové facility ([8–15] milionů EUR a [1–5] milionů EUR) s orientační úrokovou sazbou ve výši [1–5] % (20) a že s [bankou] mohla být podepsána smlouva o leasingovém financování ve výši přibližně [0–3] milionů EUR. |
| --- | --- |

(73)

Co se týká půjček poskytnutých komerčními bankami, Německo uvedlo, že se společnosti FN GmbH vzhledem k obchodnímu úspěchu podařilo získat velmi rychle úvěr od komerčních bank. Podle Německa prokazuje přístup k bankám udržitelnost obchodního modelu založeného na soukromém financování. V první polovině roku 2009 podepsala společnost FN GmbH s [bankou] smlouvu o půjčce ve výši [0–10] milionů EUR, která byla určena na investice. Úroková sazba u této půjčky činila [2–6] %, avšak s výhradou podřízení pohledávek společnosti EEL GmbH souvisejících s půjčkami, které tato společnost poskytla společnosti FN GmbH (společnost EEL GmbH musela tudíž souhlasit se zhoršením své pozice v pořadí věřitelů). Splatnost půjčky byla stanovena na 31. prosince 2010. Podle Německa byly podmínky zajištění a úrokové sazby u těchto smluv pro společnost FN GmbH poměrně příznivé. Společnost FN GmbH splatila půjčku [banky] včas a v plné výši. Německo dodalo, že [banka] nabídla společnosti FN GmbH dvě úvěrové facility ([8–15] milionů EUR a [1–5] milionů EUR) s orientační úrokovou sazbou ve výši [1–5] % (20) a že s [bankou] mohla být podepsána smlouva o leasingovém financování ve výši přibližně [0–3] milionů EUR.

| (74) | Pokud jde o samofinancování, Německo uvedlo, že se společnosti FN GmbH postupně dařilo financovat své investice prostřednictvím kladného provozního peněžního toku. První kladný hospodářský výsledek před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) byl zaznamenán v roce 2006 a první čistý zisk v roce 2007, tj. jen několik málo let po zahájení činnosti. Německo Komisi mimoto vyčetlo, že v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla údaje o obratu a nákladech společnosti FN GmbH chybným a zavádějícím způsobem. Německo proto poskytlo následující informace, pokud jde o vývoj obratu a nákladů v období 2003–2010:

  Tabulka 4


  Výnosy a náklady společnosti FN GmbH v období 2003–2010














  (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Rok | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Obrat (Umsatz) | 2 225 | 7 968 | 7 364 | 7 136 | 8 281 | 13 338 | 19 900 | 23 759 |
| Ostatní provozní výnosy (Sonstige betriebliche Erträge) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| — | včetně transakce s pozemky (Grundstückstransaktion) |

(74)

Pokud jde o samofinancování, Německo uvedlo, že se společnosti FN GmbH postupně dařilo financovat své investice prostřednictvím kladného provozního peněžního toku. První kladný hospodářský výsledek před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) byl zaznamenán v roce 2006 a první čistý zisk v roce 2007, tj. jen několik málo let po zahájení činnosti. Německo Komisi mimoto vyčetlo, že v rozhodnutí o zahájení řízení uvedla údaje o obratu a nákladech společnosti FN GmbH chybným a zavádějícím způsobem. Německo proto poskytlo následující informace, pokud jde o vývoj obratu a nákladů v období 2003–2010:

Tabulka 4

Výnosy a náklady společnosti FN GmbH v období 2003–2010

(v tis. EUR)

Rok

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Obrat (Umsatz)

2 225

7 968

7 364

7 136

8 281

13 338

19 900

23 759

Ostatní provozní výnosy (Sonstige betriebliche Erträge)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

—

včetně transakce s pozemky (Grundstückstransaktion)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Materiálové náklady (Materialaufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Náklady na zaměstnance (Personalaufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Ostatní provozní náklady (Sonstiger betrieblicher Aufwand)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (75) | Německo tvrdilo, že Komise nevzala zejména v úvahu veškeré náklady související s výkonem veřejné správy (náklady na nehospodářské činnosti), které nelze přičíst každodenním činnostem letiště, což uměle snížilo její provozní zisk. Německo se domnívá, že níže uvedená tabulka odráží skutečný provozní zisk společnosti FN GmbH:

  Tabulka 5


  Upravená struktura nákladů společnosti FN GmbH (po očištění o náklady související s výkonem veřejné správy)















  (v tis. EUR) |
| --- | --- |
| Rok | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| Zisk podle výroční zprávy | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Výkon veřejné správy | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| a) | Bezpečnost, z toho: |

(75)

Německo tvrdilo, že Komise nevzala zejména v úvahu veškeré náklady související s výkonem veřejné správy (náklady na nehospodářské činnosti), které nelze přičíst každodenním činnostem letiště, což uměle snížilo její provozní zisk. Německo se domnívá, že níže uvedená tabulka odráží skutečný provozní zisk společnosti FN GmbH:

Tabulka 5

Upravená struktura nákladů společnosti FN GmbH (po očištění o náklady související s výkonem veřejné správy)

(v tis. EUR)

Rok

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

Zisk podle výroční zprávy

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Výkon veřejné správy

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

a)

Bezpečnost, z toho:

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | požární ochrana (zaměstnanci) |
| --- | --- |

—

požární ochrana (zaměstnanci)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | amortizace investičních nákladů (požární ochrana) |
| --- | --- |

—

amortizace investičních nákladů (požární ochrana)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | náklady na odpisy (kamerový dohled) |
| --- | --- |

—

náklady na odpisy (kamerový dohled)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | hlídkování |
| --- | --- |

—

hlídkování

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | bezpečnostní personál |
| --- | --- |

—

bezpečnostní personál

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b) | Ochrana cestujících a letadel |
| --- | --- |

b)

Ochrana cestujících a letadel

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Kontrolní zařízení (osoby a zboží) |
| --- | --- |

—

Kontrolní zařízení (osoby a zboží)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Bezpečnost letu DFS TTC |
| --- | --- |

—

Bezpečnost letu DFS TTC

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| — | Odpisy (kontrolní věž) |
| --- | --- |

—

Odpisy (kontrolní věž)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Upravený roční zisk

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Upravený EBITDA

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

5.1.3.   Pojem podpora – výstavba letiště jako nehospodářská činnost

| (76) | Německo se domnívalo, že výstavba letiště nepředstavuje hospodářskou činnost, kterou by soukromí investoři byli ochotni uskutečnit sami, a že v Evropě neexistuje žádný takovýto příklad (viz další oddíl). Podle Německa se soukromí investoři zajímají spíše o provozování letištní infrastruktury, která již existuje, jelikož rizika s tím spojená jsou nižší a jsou lépe zvládnutelná. |
| --- | --- |

(76)

Německo se domnívalo, že výstavba letiště nepředstavuje hospodářskou činnost, kterou by soukromí investoři byli ochotni uskutečnit sami, a že v Evropě neexistuje žádný takovýto příklad (viz další oddíl). Podle Německa se soukromí investoři zajímají spíše o provozování letištní infrastruktury, která již existuje, jelikož rizika s tím spojená jsou nižší a jsou lépe zvládnutelná.

| (77) | Německo uvedlo, že by výstavba letištní infrastruktury neměla spadat pod kontrolu státní podpory, aby se odstranil nedostatek soukromých investic v této oblasti. Německo tvrdilo, že výstavba takovéto infrastruktury představuje nástroj, jehož prostřednictvím může stát pomocí dopravní politiky usměrňovat hospodářský rozvoj a ovlivňovat územní plánování. |
| --- | --- |

(77)

Německo uvedlo, že by výstavba letištní infrastruktury neměla spadat pod kontrolu státní podpory, aby se odstranil nedostatek soukromých investic v této oblasti. Německo tvrdilo, že výstavba takovéto infrastruktury představuje nástroj, jehož prostřednictvím může stát pomocí dopravní politiky usměrňovat hospodářský rozvoj a ovlivňovat územní plánování.

| (78) | Německo se mimoto domnívalo, že v dotyčném případě byla veřejná podpora zaměřena většinou na činnosti související s výkonem veřejné správy, jež nespadají do pravomoci Komise v oblasti kontroly státní podpory. Z celkové částky [20–30] milionů EUR se [20–30] investovalo do požární ochrany a bezpečnostních systémů. Německo dodalo, že zbývající částka ve výši [2–5] milionů EUR byla zcela využita na financování jiných činností v roce 2011. |
| --- | --- |

(78)

Německo se mimoto domnívalo, že v dotyčném případě byla veřejná podpora zaměřena většinou na činnosti související s výkonem veřejné správy, jež nespadají do pravomoci Komise v oblasti kontroly státní podpory. Z celkové částky [20–30] milionů EUR se [20–30] investovalo do požární ochrany a bezpečnostních systémů. Německo dodalo, že zbývající částka ve výši [2–5] milionů EUR byla zcela využita na financování jiných činností v roce 2011.

5.1.4.   Pojem podpora – neexistence hypotetického referenčního investora

| (79) | Německo bylo názoru, že v Evropě neexistuje trh pro financování regionální letištní infrastruktury v soukromém vlastnictví. Podle Německa je v Evropě jen několik málo plně privatizovaných letišť. K příkladům takovýchto letišť patří Glasgow-Prestwick nebo Luton. Ačkoli v souvislosti s těmito zcela soukromými letišti nebylo zahájeno žádné šetření týkající se státní podpory, Německo pochybovalo o tom, že těmto letištím nebyla poskytnuta veřejná podpora. Německo zdůraznilo, že v případě letiště Lübeck-Blankensee se vlastníkem letiště v roce 2009 stalo opět město Lübeck. Tato omezenost soukromého vlastnictví souvisí s vysokými fixními náklady, které jsou nutně spojeny s výstavbou letištní infrastruktury, jak Komise uznala v návrhu pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jež se v době formálního vyšetřovacího řízení připravovaly (21). Německo mimoto uvedlo, že soukromé investory od účasti na projektu tohoto typu odradila právní nejistota způsobená povinnou certifikací letiště, vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris a podpis mezinárodní smlouvy mezi Německem a Nizozemskem. Podle Německa přehlédla Komise v rámci počátečního posouzení opatření v rozhodnutí o zahájení řízení skutečnost, že komerční banky nepřekvapivě odmítaly financovat výstavbu soukromých letišť a že v této oblasti neexistuje fungující trh. |
| --- | --- |

(79)

Německo bylo názoru, že v Evropě neexistuje trh pro financování regionální letištní infrastruktury v soukromém vlastnictví. Podle Německa je v Evropě jen několik málo plně privatizovaných letišť. K příkladům takovýchto letišť patří Glasgow-Prestwick nebo Luton. Ačkoli v souvislosti s těmito zcela soukromými letišti nebylo zahájeno žádné šetření týkající se státní podpory, Německo pochybovalo o tom, že těmto letištím nebyla poskytnuta veřejná podpora. Německo zdůraznilo, že v případě letiště Lübeck-Blankensee se vlastníkem letiště v roce 2009 stalo opět město Lübeck. Tato omezenost soukromého vlastnictví souvisí s vysokými fixními náklady, které jsou nutně spojeny s výstavbou letištní infrastruktury, jak Komise uznala v návrhu pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jež se v době formálního vyšetřovacího řízení připravovaly (21). Německo mimoto uvedlo, že soukromé investory od účasti na projektu tohoto typu odradila právní nejistota způsobená povinnou certifikací letiště, vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris a podpis mezinárodní smlouvy mezi Německem a Nizozemskem. Podle Německa přehlédla Komise v rámci počátečního posouzení opatření v rozhodnutí o zahájení řízení skutečnost, že komerční banky nepřekvapivě odmítaly financovat výstavbu soukromých letišť a že v této oblasti neexistuje fungující trh.

| (80) | Německo zastávalo názor, že předběžné hodnocení Komise nebylo založeno na jednoznačných kritériích pro posouzení souladu předmětných opatření s tržními podmínkami. Podle Německa měla Komise vycházet z ustálené judikatury (22) v kontextu všeobecných poštovních služeb, jež potvrzuje, že vytvoření a údržba sítě nejsou v souladu s čistě komerčním přístupem. Německo navrhlo vycházet ze stávající rozhodovací praxe Komise, kdy Komise údajně obdobná opatření podpory schválila. K doložení tohoto tvrzení uvedlo Německo jako příklad financování letištní infrastruktury na letišti Kassel-Calden. |
| --- | --- |

(80)

Německo zastávalo názor, že předběžné hodnocení Komise nebylo založeno na jednoznačných kritériích pro posouzení souladu předmětných opatření s tržními podmínkami. Podle Německa měla Komise vycházet z ustálené judikatury (22) v kontextu všeobecných poštovních služeb, jež potvrzuje, že vytvoření a údržba sítě nejsou v souladu s čistě komerčním přístupem. Německo navrhlo vycházet ze stávající rozhodovací praxe Komise, kdy Komise údajně obdobná opatření podpory schválila. K doložení tohoto tvrzení uvedlo Německo jako příklad financování letištní infrastruktury na letišti Kassel-Calden.

| (81) | Německo dospělo k závěru, že vzhledem k úspěšnému rozvoji letiště by soukromý investor investoval do letiště Niederrhein Weeze stejně, jako to učinilo Německo. |
| --- | --- |

(81)

Německo dospělo k závěru, že vzhledem k úspěšnému rozvoji letiště by soukromý investor investoval do letiště Niederrhein Weeze stejně, jako to učinilo Německo.

5.1.5.   Společnost FN GmbH není podnikem v obtížích

| (82) | Německo odmítlo předběžný závěr Komise, že společnost FN GmbH mohla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) (23). |
| --- | --- |

(82)

Německo odmítlo předběžný závěr Komise, že společnost FN GmbH mohla být podnikem v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci“) (23).

| (83) | Německo své tvrzení zakládá na pěti důvodech. Za prvé, společnost FN GmbH dosáhla zisku již po velmi krátké počáteční fázi (první kladný EBITDA v roce 2006 – bez výdajů na výkon veřejné správy – a první čistý zisk v roce 2007). Německo uvedlo, že při posuzování finančních opatření ve prospěch regionálních letišť nepovažovala Komise nikdy ztrátového příjemce podpory v počáteční fázi za společnost v obtížích. Podle Německa by v případě, že by Komise na této argumentaci trvala, nebylo možné financovat žádnou letištní infrastrukturu. |
| --- | --- |

(83)

Německo své tvrzení zakládá na pěti důvodech. Za prvé, společnost FN GmbH dosáhla zisku již po velmi krátké počáteční fázi (první kladný EBITDA v roce 2006 – bez výdajů na výkon veřejné správy – a první čistý zisk v roce 2007). Německo uvedlo, že při posuzování finančních opatření ve prospěch regionálních letišť nepovažovala Komise nikdy ztrátového příjemce podpory v počáteční fázi za společnost v obtížích. Podle Německa by v případě, že by Komise na této argumentaci trvala, nebylo možné financovat žádnou letištní infrastrukturu.

| (84) | Německo za druhé uvedlo, že nikdy nebyla splněna „tvrdá“ kritéria pro podnik v obtížích. Německo zpochybnilo připomínky ohledně záporného vlastního kapitálu uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení a dodalo, že většinový společník zajišťoval finanční životaschopnost společnosti – prostřednictvím půjčky, nové kapitálové injekce a souhlasu s podřízením pohledávek (Rangrücktritterklärung). Německo mimoto zpochybnilo výklad Komise týkající se rozsudků Tribunálu ve věcech Freistaat Sachsen v. Komise, T-102/07 a T-120/07, pokud jde o automatický vztah mezi existencí záporného vlastního kapitálu a hodnocením společnosti jakožto podniku v obtížích. Podle Německa je kritérium týkající se záporného vlastního kapitálu pouze jedním z celé řady kritérií, která Tribunál stanovil za účelem zjištění, zda se podnik nachází v obtížích. |
| --- | --- |

(84)

Německo za druhé uvedlo, že nikdy nebyla splněna „tvrdá“ kritéria pro podnik v obtížích. Německo zpochybnilo připomínky ohledně záporného vlastního kapitálu uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení a dodalo, že většinový společník zajišťoval finanční životaschopnost společnosti – prostřednictvím půjčky, nové kapitálové injekce a souhlasu s podřízením pohledávek (Rangrücktritterklärung). Německo mimoto zpochybnilo výklad Komise týkající se rozsudků Tribunálu ve věcech Freistaat Sachsen v. Komise, T-102/07 a T-120/07, pokud jde o automatický vztah mezi existencí záporného vlastního kapitálu a hodnocením společnosti jakožto podniku v obtížích. Podle Německa je kritérium týkající se záporného vlastního kapitálu pouze jedním z celé řady kritérií, která Tribunál stanovil za účelem zjištění, zda se podnik nachází v obtížích.

| (85) | Německo za třetí uvedlo, že společnost FN GmbH nevykazuje žádné příznaky, které by naznačovaly, že se jedná o podnik v obtížích, jelikož rozvoj činnosti společnosti FN GmbH byl od jejího založení pozitivní. Skutečnost, že se společnosti FN GmbH zvýšily úroky, nenaznačuje finanční potíže, jako je nadměrné zadlužení, nýbrž odráží spíše opakované investice hlavního společníka do společnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(85)

Německo za třetí uvedlo, že společnost FN GmbH nevykazuje žádné příznaky, které by naznačovaly, že se jedná o podnik v obtížích, jelikož rozvoj činnosti společnosti FN GmbH byl od jejího založení pozitivní. Skutečnost, že se společnosti FN GmbH zvýšily úroky, nenaznačuje finanční potíže, jako je nadměrné zadlužení, nýbrž odráží spíše opakované investice hlavního společníka do společnosti FN GmbH.

| (86) | Německo za čtvrté uvedlo, že společnost FN GmbH byla schopna řešit své finanční potíže díky vlastnímu provoznímu zisku, půjčkám od komerčních bank a rovněž půjčkám a finančním prostředkům, které obdržela od svého většinového společníka. |
| --- | --- |

(86)

Německo za čtvrté uvedlo, že společnost FN GmbH byla schopna řešit své finanční potíže díky vlastnímu provoznímu zisku, půjčkám od komerčních bank a rovněž půjčkám a finančním prostředkům, které obdržela od svého většinového společníka.

| (87) | Německo rovněž tvrdilo, že společnost FN GmbH nelze považovat za podnik v obtížích podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, podle nichž jsou z tohoto hodnocení vyloučeny společnosti, od jejichž založení uběhly méně než tři roky (jako je tomu v případě společnosti FN GmbH). |
| --- | --- |

(87)

Německo rovněž tvrdilo, že společnost FN GmbH nelze považovat za podnik v obtížích podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, podle nichž jsou z tohoto hodnocení vyloučeny společnosti, od jejichž založení uběhly méně než tři roky (jako je tomu v případě společnosti FN GmbH).

5.1.6.   Narušení hospodářské soutěže

| (88) | Německo uvedlo, že Komise v rozhodnutí o zahájení řízení neprokázala dopady opatření podpory na hospodářskou soutěž na relevantním trhu, který nedefinovala. |
| --- | --- |

(88)

Německo uvedlo, že Komise v rozhodnutí o zahájení řízení neprokázala dopady opatření podpory na hospodářskou soutěž na relevantním trhu, který nedefinovala.

| (89) | Po uvedení těchto obecných poznámek zaujalo Německo stanovisko k jednotlivým opatřením, která jsou předmětem posouzení: |
| --- | --- |

(89)

Po uvedení těchto obecných poznámek zaujalo Německo stanovisko k jednotlivým opatřením, která jsou předmětem posouzení:

5.2.   Opatření č. 1: podpora, kterou společnosti FN GmbH poskytla společnost EEL GmbH

5.2.1.   Kontrola společnosti EEL GmbH nad společností FN GmbH

| (90) | Německo uvedlo, že všechny platby financované z půjček, které společnosti FN GmbH poskytla společnost EEL GmbH, byly důsledně kontrolovány ze strany společnosti EEL GmbH, která dohlížela na jejich přímý převod věřitelům jménem (treuhänderisch) společnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(90)

Německo uvedlo, že všechny platby financované z půjček, které společnosti FN GmbH poskytla společnost EEL GmbH, byly důsledně kontrolovány ze strany společnosti EEL GmbH, která dohlížela na jejich přímý převod věřitelům jménem (treuhänderisch) společnosti FN GmbH.

| (91) | Podle Německa tím společnost EEL GmbH zajistila, aby byly její prostředky přiděleny výhradně na investice, a nikoli na každodenní činnosti. |
| --- | --- |

(91)

Podle Německa tím společnost EEL GmbH zajistila, aby byly její prostředky přiděleny výhradně na investice, a nikoli na každodenní činnosti.

| (92) | Německo mimoto podotklo, že společníkům společnosti EEL GmbH, okresu Kleve a obci Weeze, byla v zakládací listině společnosti FN GmbH (Geschäftsvertrag) udělena řada výhradních práv, jako je právo jmenovat generálního ředitele společnosti FN GmbH (využité v roce 2004) a řada práv veta, pokud jde o jednotlivá opatření vedení, jakož i změny nebo prodej kapitálu společnosti FN GmbH. Tato práva budou platná do doby, než společnost FN GmbH splatí veškeré své dluhy vůči těmto dvěma společníkům. |
| --- | --- |

(92)

Německo mimoto podotklo, že společníkům společnosti EEL GmbH, okresu Kleve a obci Weeze, byla v zakládací listině společnosti FN GmbH (Geschäftsvertrag) udělena řada výhradních práv, jako je právo jmenovat generálního ředitele společnosti FN GmbH (využité v roce 2004) a řada práv veta, pokud jde o jednotlivá opatření vedení, jakož i změny nebo prodej kapitálu společnosti FN GmbH. Tato práva budou platná do doby, než společnost FN GmbH splatí veškeré své dluhy vůči těmto dvěma společníkům.

5.2.2.   Předběžné posouzení tržních podmínek a potřebných investic

| (93) | Německo tvrdilo, že v celém posuzovaném období byla veškerá investiční rozhodnutí založena na tržních studiích, jejichž závěry soustavně naznačovaly potřebu investic. |
| --- | --- |

(93)

Německo tvrdilo, že v celém posuzovaném období byla veškerá investiční rozhodnutí založena na tržních studiích, jejichž závěry soustavně naznačovaly potřebu investic.

| (94) | Německo v této souvislosti zmínilo nejprve studii z roku 1998 (provedenou [...]), podle níž se projekt Niederrhein Weeze jevil jako ekonomicky opodstatněný a udržitelný. Německo zmínilo i další studie, které byly vyhotoveny krátce poté a v nichž bylo doporučeno, aby se nová letištní infrastruktura specializovala na segment nízkonákladových dopravců, který byl koncem 90. let minulého století určen jako nejslibnější zdroj růstu. Jako konkurenční výhody byly uvedeny výstavba infrastruktury určené výhradně pro leteckou dopravu provozovanou nízkonákladovými dopravci, geografická poloha letiště (spádová oblast s přibližně 35 miliony obyvatel), naplnění nedalekých letišť Amsterdam a Düsseldorf. |
| --- | --- |

(94)

Německo v této souvislosti zmínilo nejprve studii z roku 1998 (provedenou [...]), podle níž se projekt Niederrhein Weeze jevil jako ekonomicky opodstatněný a udržitelný. Německo zmínilo i další studie, které byly vyhotoveny krátce poté a v nichž bylo doporučeno, aby se nová letištní infrastruktura specializovala na segment nízkonákladových dopravců, který byl koncem 90. let minulého století určen jako nejslibnější zdroj růstu. Jako konkurenční výhody byly uvedeny výstavba infrastruktury určené výhradně pro leteckou dopravu provozovanou nízkonákladovými dopravci, geografická poloha letiště (spádová oblast s přibližně 35 miliony obyvatel), naplnění nedalekých letišť Amsterdam a Düsseldorf.

| (95) | Německo odkázalo i na podnikatelské záměry, které vycházely z očekávaného růstu objemu přepravy zajišťované nízkonákladovými dopravci, naplnění sousedních letišť a podepsání smluv se společností Ryanair a které předpokládaly finanční úspěch letiště. Vzhledem k potřebě dodržovat předpisy na ochranu životního prostředí zadala společnost FN GmbH současně i vypracování prognózy letecké dopravy [...] (dále jen „studie [...]“), v níž se v roce 2010 předpokládal objem přepravy ve výši 2,88 milionu cestujících a pro rok 2020 pak objem přepravy v rozmezí od 3,1 do 4,85 milionu cestujících. Německo uvedlo, že údaje o objemu přepravy prokazují, že do roku 2010 byl podnikatelský záměr plně dodržován, a to navzdory výše popsaným nepříznivým událostem. |
| --- | --- |

(95)

Německo odkázalo i na podnikatelské záměry, které vycházely z očekávaného růstu objemu přepravy zajišťované nízkonákladovými dopravci, naplnění sousedních letišť a podepsání smluv se společností Ryanair a které předpokládaly finanční úspěch letiště. Vzhledem k potřebě dodržovat předpisy na ochranu životního prostředí zadala společnost FN GmbH současně i vypracování prognózy letecké dopravy [...] (dále jen „studie [...]“), v níž se v roce 2010 předpokládal objem přepravy ve výši 2,88 milionu cestujících a pro rok 2020 pak objem přepravy v rozmezí od 3,1 do 4,85 milionu cestujících. Německo uvedlo, že údaje o objemu přepravy prokazují, že do roku 2010 byl podnikatelský záměr plně dodržován, a to navzdory výše popsaným nepříznivým událostem.

| (96) | Německo rovněž uvedlo, že v roce 2009 zadala společnost FN GmbH vzhledem k rozšíření rozsahu činnosti společnosti Ryanair na letišti vypracování dalšího podnikatelského záměru na období 2009–2020 (dále jen „podnikatelský záměr z roku 2009“). Tento podnikatelský záměr byl předložen [bance], která mohla tuto odbornou studii vzít v úvahu při rozhodování o poskytnutí komerční půjčky společnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(96)

Německo rovněž uvedlo, že v roce 2009 zadala společnost FN GmbH vzhledem k rozšíření rozsahu činnosti společnosti Ryanair na letišti vypracování dalšího podnikatelského záměru na období 2009–2020 (dále jen „podnikatelský záměr z roku 2009“). Tento podnikatelský záměr byl předložen [bance], která mohla tuto odbornou studii vzít v úvahu při rozhodování o poskytnutí komerční půjčky společnosti FN GmbH.

| (97) | Na základě těchto skutečností zpochybnilo Německo předběžné názory Komise, že obchodní model společnosti FN GmbH nebyl udržitelný a že proces privatizace byl založen na politických aspektech, a nikoli na čistě obchodních podmínkách. |
| --- | --- |

(97)

Na základě těchto skutečností zpochybnilo Německo předběžné názory Komise, že obchodní model společnosti FN GmbH nebyl udržitelný a že proces privatizace byl založen na politických aspektech, a nikoli na čistě obchodních podmínkách.

5.2.3.   Soulad půjček, které společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH, s tržními podmínkami

| (98) | Německo uvedlo, že v rozhodnutí o zahájení řízení byl k posouzení souladu úrokových sazeb u půjček poskytnutých společností EEL GmbH s tržními podmínkami použit nesprávný právní základ. Podle Německa použila Komise při posuzování sdělení Komise z roku 2008 o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení z roku 2008 o referenčních sazbách“) (24). Německo tvrdilo, že jelikož většina předmětných opatření byla provedena mezi roky 2003 a 2005, měla Komise použít své oznámení o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (dále jen „oznámení o referenčních sazbách z roku 1997“) (25). |
| --- | --- |

(98)

Německo uvedlo, že v rozhodnutí o zahájení řízení byl k posouzení souladu úrokových sazeb u půjček poskytnutých společností EEL GmbH s tržními podmínkami použit nesprávný právní základ. Podle Německa použila Komise při posuzování sdělení Komise z roku 2008 o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení z roku 2008 o referenčních sazbách“) (24). Německo tvrdilo, že jelikož většina předmětných opatření byla provedena mezi roky 2003 a 2005, měla Komise použít své oznámení o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (dále jen „oznámení o referenčních sazbách z roku 1997“) (25).

| (99) | Bez ohledu na to, který z obou dokumentů by byl použitelný ratione temporis, zpochybnilo Německo použitelnost jakékoli referenční sazby Komise v tomto případě z toho důvodu, že pro výstavbu letištní infrastruktury údajně neexistuje fungující finanční trh. |
| --- | --- |

(99)

Bez ohledu na to, který z obou dokumentů by byl použitelný ratione temporis, zpochybnilo Německo použitelnost jakékoli referenční sazby Komise v tomto případě z toho důvodu, že pro výstavbu letištní infrastruktury údajně neexistuje fungující finanční trh.

| (100) | Německo dodalo, že půjčky poskytnuté orgány veřejné moci byly zcela v souladu s tržními podmínkami, a to z těchto důvodů:






  a) | všechny úvěrové smlouvy stanovily splacení jistiny s úrokovými sazbami, které byly v souladu s tržními podmínkami a/nebo byly stanoveny v právních předpisech; |
| --- | --- | --- |

(100)

Německo dodalo, že půjčky poskytnuté orgány veřejné moci byly zcela v souladu s tržními podmínkami, a to z těchto důvodů:

a)

všechny úvěrové smlouvy stanovily splacení jistiny s úrokovými sazbami, které byly v souladu s tržními podmínkami a/nebo byly stanoveny v právních předpisech;

| b) | všechny půjčky, které byly poskytnuty společnosti FN GmbH, byly zcela a trvale zajištěny i) přednostními zástavními právy k pozemku (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) podíly společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a iii) podíly společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH; |
| --- | --- |

b)

všechny půjčky, které byly poskytnuty společnosti FN GmbH, byly zcela a trvale zajištěny i) přednostními zástavními právy k pozemku (Grundschuld auf sämtliche Grundstücke), ii) podíly společnosti Airport Network BV na kapitálu společnosti ANH GmbH a iii) podíly společnosti ANH GmbH na kapitálu společnosti FN GmbH;

| c) | úrokové sazby u půjček poskytnutých společnosti FN GmbH v rozmezí [1–8] % byly vždy v souladu s tržními podmínkami, a to s přihlédnutím k významnému počátečnímu příspěvku ve formě soukromých kapitálových injekcí (přibližně [20–50] %) k celkovému financování projektu a k vysoké úrovni zajištění; |
| --- | --- |

c)

úrokové sazby u půjček poskytnutých společnosti FN GmbH v rozmezí [1–8] % byly vždy v souladu s tržními podmínkami, a to s přihlédnutím k významnému počátečnímu příspěvku ve formě soukromých kapitálových injekcí (přibližně [20–50] %) k celkovému financování projektu a k vysoké úrovni zajištění;

| d) | tyto úrokové sazby odpovídaly úrokům stanoveným u půjček s desetiletou dobou splatnosti, jež byly z 80 % zajištěny nemovitostmi. |
| --- | --- |

d)

tyto úrokové sazby odpovídaly úrokům stanoveným u půjček s desetiletou dobou splatnosti, jež byly z 80 % zajištěny nemovitostmi.

| (101) | Co se týká kritéria soukromého investora, Německo odkázalo na rozsudek ve věci Italská republika v. Komise (26), v němž Soudní dvůr uvedl, že „za účelem zjištění, zda tato opatření mají povahu státní podpory, je nutné posoudit, zda by za podobných okolností soukromý investor, který je svou velikostí srovnatelný s orgány spravujícími veřejný sektor, poskytl kapitál v takové výši“ [neověřený překlad – pozn. překl.]. Německo tvrdilo, že by soukromý investor na místě společnosti EEL GmbH vzal úvahu povinnost dodržovat právní předpisy a akceptoval by skutečnost, že rentability investice bude vzhledem k nákladům na plnění požadavků případně dosaženo později, jak již Komise uznala v předchozím případě jednotlivé podpory Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Německo také uvedlo, že soukromý investor může vzít v úvahu strategickou povahu/cíl obchodního modelu a přizpůsobit odhady ziskovosti. Podle bodu 3.2 v) sdělení Komise o kapitálových podílech orgánů veřejné správy v obchodních společnostech ze dne 14. září 1984 (28) je „strategická povaha investice z hlediska trhů nebo dodávek taková, že nabytí podílu lze považovat za obvyklé chování poskytovatele kapitálu, ačkoli je rentability dosaženo později“ [neověřený překlad – pozn. překl.]. Německo vyvodilo závěr, že toto ustanovení vylučuje existenci hospodářské výhody zahrnující státní podporu. |
| --- | --- |

(101)

Co se týká kritéria soukromého investora, Německo odkázalo na rozsudek ve věci Italská republika v. Komise (26), v němž Soudní dvůr uvedl, že „za účelem zjištění, zda tato opatření mají povahu státní podpory, je nutné posoudit, zda by za podobných okolností soukromý investor, který je svou velikostí srovnatelný s orgány spravujícími veřejný sektor, poskytl kapitál v takové výši“ [neověřený překlad – pozn. překl.]. Německo tvrdilo, že by soukromý investor na místě společnosti EEL GmbH vzal úvahu povinnost dodržovat právní předpisy a akceptoval by skutečnost, že rentability investice bude vzhledem k nákladům na plnění požadavků případně dosaženo později, jak již Komise uznala v předchozím případě jednotlivé podpory Einzelbeihilfe für Wasserwerke
   (27). Německo také uvedlo, že soukromý investor může vzít v úvahu strategickou povahu/cíl obchodního modelu a přizpůsobit odhady ziskovosti. Podle bodu 3.2 v) sdělení Komise o kapitálových podílech orgánů veřejné správy v obchodních společnostech ze dne 14. září 1984 (28) je „strategická povaha investice z hlediska trhů nebo dodávek taková, že nabytí podílu lze považovat za obvyklé chování poskytovatele kapitálu, ačkoli je rentability dosaženo později“ [neověřený překlad – pozn. překl.]. Německo vyvodilo závěr, že toto ustanovení vylučuje existenci hospodářské výhody zahrnující státní podporu.

5.3.   Opatření č. 2: opatření podpory provedená spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko ve prospěch společnosti FN GmbH

| (102) | Podle Německa nepředstavuje opatření podpory provedené na základě rozhodnutí spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko ve prospěch společnosti FN GmbH dne 15. října 2002 s částkou ve výši 3,525 milionu EUR podporu, nebo se jedná o existující podporu ve smyslu procesního nařízení. Německo tvrdilo, že opatření bylo přijato na základě směrnic z roku 1993. Podle Německa byly tyto směrnice vydány před přijetím sdělení Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994“) (29). |
| --- | --- |

(102)

Podle Německa nepředstavuje opatření podpory provedené na základě rozhodnutí spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko ve prospěch společnosti FN GmbH dne 15. října 2002 s částkou ve výši 3,525 milionu EUR podporu, nebo se jedná o existující podporu ve smyslu procesního nařízení. Německo tvrdilo, že opatření bylo přijato na základě směrnic z roku 1993. Podle Německa byly tyto směrnice vydány před přijetím sdělení Komise o použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994“) (29).

| (103) | Německo dodalo, že financování letištní infrastruktury začalo představovat státní podporu a podléhat kontrole Komise až později, a to po a) přijetí pokynů Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005“) v roce 2005 ze strany Komise a b) vynesení zásadních rozsudků v tomto odvětví Tribunálem a Soudním dvorem Evropské unie (30). |
| --- | --- |

(103)

Německo dodalo, že financování letištní infrastruktury začalo představovat státní podporu a podléhat kontrole Komise až později, a to po a) přijetí pokynů Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005“) v roce 2005 ze strany Komise a b) vynesení zásadních rozsudků v tomto odvětví Tribunálem a Soudním dvorem Evropské unie (30).

| (104) | Německo v této souvislosti rovněž uvedlo, že Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení k předběžnému posouzení opatření č. 2 nesprávný právní základ. Rozhodnutí o zahájení řízení (31) vycházelo z nové verze směrnic z roku 1993, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2003, tj. po provedení opatření. |
| --- | --- |

(104)

Německo v této souvislosti rovněž uvedlo, že Komise použila v rozhodnutí o zahájení řízení k předběžnému posouzení opatření č. 2 nesprávný právní základ. Rozhodnutí o zahájení řízení (31) vycházelo z nové verze směrnic z roku 1993, která vstoupila v platnost dne 1. ledna 2003, tj. po provedení opatření.

| (105) | Německo se také domnívalo, že jelikož byly směrnice z roku 1993, na jejichž základě bylo předmětné opatření podpory přijato, zrušeny, není nutné, aby Komise použila ustanovení procesního nařízení týkající se existující podpory. |
| --- | --- |

(105)

Německo se také domnívalo, že jelikož byly směrnice z roku 1993, na jejichž základě bylo předmětné opatření podpory přijato, zrušeny, není nutné, aby Komise použila ustanovení procesního nařízení týkající se existující podpory.

5.4.   Opatření č. 3: přímá podpora, kterou společnosti FN GmbH poskytl okres Kleve

| (106) | Německo se domnívalo, že poskytnutí překlenovacího financování bylo nezbytné k doplnění soukromých investic do letiště v počáteční fázi. Co se týká zproštění společnosti FN GmbH povinnosti uhradit druhou splátku půjčky, Německo uvedlo, že okres Kleve přijal toto rozhodnutí záměrně, jelikož společnost FN GmbH splnila svůj právní závazek vytvořit nejméně 350 pracovních míst. |
| --- | --- |

(106)

Německo se domnívalo, že poskytnutí překlenovacího financování bylo nezbytné k doplnění soukromých investic do letiště v počáteční fázi. Co se týká zproštění společnosti FN GmbH povinnosti uhradit druhou splátku půjčky, Německo uvedlo, že okres Kleve přijal toto rozhodnutí záměrně, jelikož společnost FN GmbH splnila svůj právní závazek vytvořit nejméně 350 pracovních míst.

5.5.   Opatření č. 4: veřejné refinancování společnosti EEL GmbH

| (107) | Německo popřelo, že refinancování společnosti EEL GmbH představuje transakci za účasti státu, jelikož se jedná pouze o kapitálovou injekci, kterou provedli společníci společnosti EEL GmbH. Německo podotklo, že refinancování společnosti EEL GmbH provedli veřejní vlastníci i soukromé banky. |
| --- | --- |

(107)

Německo popřelo, že refinancování společnosti EEL GmbH představuje transakci za účasti státu, jelikož se jedná pouze o kapitálovou injekci, kterou provedli společníci společnosti EEL GmbH. Německo podotklo, že refinancování společnosti EEL GmbH provedli veřejní vlastníci i soukromé banky.

| (108) | Německo tvrdilo, že v rozhodnutí o zahájení řízení byla údajná státní podpora započítána dvakrát (financování společnosti FN GmbH ze strany společností EEL GmbH a refinancování společnosti EEL GmbH jejími veřejnými společníky), ačkoli tvoří jedno opatření. Německo připomenulo, že v podobném případě týkajícím se letiště Leipzig/Halle (32) upustila Komise od provedení dvojího posouzení. |
| --- | --- |

(108)

Německo tvrdilo, že v rozhodnutí o zahájení řízení byla údajná státní podpora započítána dvakrát (financování společnosti FN GmbH ze strany společností EEL GmbH a refinancování společnosti EEL GmbH jejími veřejnými společníky), ačkoli tvoří jedno opatření. Německo připomenulo, že v podobném případě týkajícím se letiště Leipzig/Halle (32) upustila Komise od provedení dvojího posouzení.

| (109) | Německo popřelo, že by společnost EEL GmbH vykonávala hospodářskou činnost, a tvrdilo, že by se společnost EEL GmbH měla místo toho považovat za dočasnou zvláštní účelovou jednotku, která byla zřízena za účelem správy a rozvoje letištní infrastruktury. Německo zastávalo názor, že společnost EEL GmbH byla zřízena za účelem efektivnějšího řízení projektu než v případě dvou samostatných společníků (okres Kleve a obec Weeze) a transparentnějšího přidělování podpory na zahájení činnosti, kterou tito společníci poskytli. Podle Německa by soukromý investor stejné činnosti jako společnost EEL GmbH neuskutečnil. |
| --- | --- |

(109)

Německo popřelo, že by společnost EEL GmbH vykonávala hospodářskou činnost, a tvrdilo, že by se společnost EEL GmbH měla místo toho považovat za dočasnou zvláštní účelovou jednotku, která byla zřízena za účelem správy a rozvoje letištní infrastruktury. Německo zastávalo názor, že společnost EEL GmbH byla zřízena za účelem efektivnějšího řízení projektu než v případě dvou samostatných společníků (okres Kleve a obec Weeze) a transparentnějšího přidělování podpory na zahájení činnosti, kterou tito společníci poskytli. Podle Německa by soukromý investor stejné činnosti jako společnost EEL GmbH neuskutečnil.

| (110) | Německo rovněž uvedlo, že společnost EEL GmbH vykazovala zisk v důsledku rozdílu mezi úrokovými sazbami u půjček, které získala od svých společníků, a úrokovými sazbami vztahujícími se na půjčky, které poskytla společnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(110)

Německo rovněž uvedlo, že společnost EEL GmbH vykazovala zisk v důsledku rozdílu mezi úrokovými sazbami u půjček, které získala od svých společníků, a úrokovými sazbami vztahujícími se na půjčky, které poskytla společnosti FN GmbH.

5.6.   Posouzení slučitelnosti

| (111) | Německo pochybovalo, že Komise v rozhodnutí o zahájení řízení posoudila důkladně slučitelnost opatření podpory. Německo uvedlo, že vzhledem k otázce legitimních očekávání, která je objasněna níže, by Komise neměla v šetření pokračovat ani zvažovat případné navrácení podpory. Německo rovněž uvedlo, že Komise již schválila opatření podpory ve prospěch letiště Kassel-Calden, která byla podobná jako v případě letiště Niederrhein Weeze. Německo z toho odvozuje, že by Komise měla prohlásit posledně uvedenou podporu za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(111)

Německo pochybovalo, že Komise v rozhodnutí o zahájení řízení posoudila důkladně slučitelnost opatření podpory. Německo uvedlo, že vzhledem k otázce legitimních očekávání, která je objasněna níže, by Komise neměla v šetření pokračovat ani zvažovat případné navrácení podpory. Německo rovněž uvedlo, že Komise již schválila opatření podpory ve prospěch letiště Kassel-Calden, která byla podobná jako v případě letiště Niederrhein Weeze. Německo z toho odvozuje, že by Komise měla prohlásit posledně uvedenou podporu za slučitelnou s vnitřním trhem.

5.7.   Legitimní očekávání

| (112) | Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Německo zopakovalo předchozí tvrzení týkající se legitimních očekávání. Podle Německa je Komise v červenci 2009 (33) informovala, že nemá v úmyslu věc blíže prověřit, což vytvořilo legitimní očekávání. Německo dospělo k závěru, že Komise byla tehdy vázána zásadou řádné správy a musela předběžné šetření ukončit. Na podporu tohoto stanoviska Německo uvedlo, že Soudní dvůr Evropské unie ve věci Salzgitter (34) konstatoval, že zpoždění ze strany Komise při výkonu jejích kontrolních pravomocí a při nařízení navrácení této podpory vede k protiprávnosti tohoto rozhodnutí o navrácení pouze ve výjimečných případech (jako je tento), kdy Komise zůstala zjevně nečinná a jasně porušila svou povinnost řádné péče. |
| --- | --- |

(112)

Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Německo zopakovalo předchozí tvrzení týkající se legitimních očekávání. Podle Německa je Komise v červenci 2009 (33) informovala, že nemá v úmyslu věc blíže prověřit, což vytvořilo legitimní očekávání. Německo dospělo k závěru, že Komise byla tehdy vázána zásadou řádné správy a musela předběžné šetření ukončit. Na podporu tohoto stanoviska Německo uvedlo, že Soudní dvůr Evropské unie ve věci Salzgitter (34) konstatoval, že zpoždění ze strany Komise při výkonu jejích kontrolních pravomocí a při nařízení navrácení této podpory vede k protiprávnosti tohoto rozhodnutí o navrácení pouze ve výjimečných případech (jako je tento), kdy Komise zůstala zjevně nečinná a jasně porušila svou povinnost řádné péče.

| (113) | Německo uvedlo, že při formálním šetření Komise byly přehlédnuty jiné akty Komise, jako je rozhodnutí z roku 2005 týkající se programu Konver II (poskytnutí částky ve výši 14,9 milionu ECU na přeměnu bývalých vojenských letišť v Severním Porýní-Vestfálsku) a akční plán pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě (35), v nichž se výslovně vyžaduje vytvoření nové letištní infrastruktury. |
| --- | --- |

(113)

Německo uvedlo, že při formálním šetření Komise byly přehlédnuty jiné akty Komise, jako je rozhodnutí z roku 2005 týkající se programu Konver II (poskytnutí částky ve výši 14,9 milionu ECU na přeměnu bývalých vojenských letišť v Severním Porýní-Vestfálsku) a akční plán pro kapacitu, efektivitu a bezpečnost letišť v Evropě (35), v nichž se výslovně vyžaduje vytvoření nové letištní infrastruktury.

6.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

6.1.   Společnost Flughafen Düsseldorf GmbH

| (114) | Společnost Flughafen Düsseldorf Gmbh (dále jen „Flughafen Düsseldorf“), provozovatel letiště Düsseldorf, se domnívala, že předmětná čtyři opatření ovlivnila hospodářskou soutěž na jednotném trhu a měla by být prohlášena za neslučitelnou podporu. Podle společnosti Flughafen Düsseldorf se objem přepravy na letišti Niederrhein Weeze během méně než deseti let zdesetinásobil jen kvůli skutečnosti, že náklady letiště byly v důsledku veřejné podpory uměle sníženy. Po zahájení provozování leteckých činností z letiště Niederrhein Weeze používala společnost Ryanair ve svých marketingových kampaních neoprávněně značku „Düsseldorf“, což potenciální zákazníky zmátlo a odklonilo je na letiště Niederrhein Weeze na úkor letiště Düsseldorf. |
| --- | --- |

(114)

Společnost Flughafen Düsseldorf Gmbh (dále jen „Flughafen Düsseldorf“), provozovatel letiště Düsseldorf, se domnívala, že předmětná čtyři opatření ovlivnila hospodářskou soutěž na jednotném trhu a měla by být prohlášena za neslučitelnou podporu. Podle společnosti Flughafen Düsseldorf se objem přepravy na letišti Niederrhein Weeze během méně než deseti let zdesetinásobil jen kvůli skutečnosti, že náklady letiště byly v důsledku veřejné podpory uměle sníženy. Po zahájení provozování leteckých činností z letiště Niederrhein Weeze používala společnost Ryanair ve svých marketingových kampaních neoprávněně značku „Düsseldorf“, což potenciální zákazníky zmátlo a odklonilo je na letiště Niederrhein Weeze na úkor letiště Düsseldorf.

6.2.   Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg

| (115) | Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (dále jen „Niederrheinische IHK“), místní obchodní a průmyslová komora, uvedla, že uzavření vojenského letiště znamenalo pro okres úbytek 400 pracovních míst a snížení výnosů přibližně o 100 milionů EUR ročně, zatímco rozvoj letiště Niederrhein Weeze byl naopak mimořádně pozitivní a vytvořil v regionu více než 1 200 pracovních míst. Niederrheinische IHK dále uvedla, že letiště roste v souladu s podnikatelským záměrem z roku 2003 a stalo se třetím největším regionálním letištěm ve spolkové zemi. Nedávný pokles počtu odbavených cestujících lze velkou měrou přičíst zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu. |
| --- | --- |

(115)

Niederrheinische Industrie- und Handelskammer Duisburg Wesel Kleve zu Duisburg (dále jen „Niederrheinische IHK“), místní obchodní a průmyslová komora, uvedla, že uzavření vojenského letiště znamenalo pro okres úbytek 400 pracovních míst a snížení výnosů přibližně o 100 milionů EUR ročně, zatímco rozvoj letiště Niederrhein Weeze byl naopak mimořádně pozitivní a vytvořil v regionu více než 1 200 pracovních míst. Niederrheinische IHK dále uvedla, že letiště roste v souladu s podnikatelským záměrem z roku 2003 a stalo se třetím největším regionálním letištěm ve spolkové zemi. Nedávný pokles počtu odbavených cestujících lze velkou měrou přičíst zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu.

6.3.   Erlebe-Fernreisen a Atlasreisen

| (116) | Společnosti Erlebe-Fernreisen GmbH (dále jen „Erlebe-Fernreisen“) a Atlasreisen Partnerunternehmen (dále jen „Atlasreisen“), dvě místní cestovní agentury, vyslovily v řízení podporu stanovisku letiště Niederrhein Weeze. Společnost Erlebe-Fernreisen se domnívala, že přestavba vojenského letiště a spolupráce s vedením letiště Niederrhein Weeze podpořila růst společnosti. Společnost Atlasreisen připomenula schopnost letiště projít obtížným certifikačním procesem a zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu. |
| --- | --- |

(116)

Společnosti Erlebe-Fernreisen GmbH (dále jen „Erlebe-Fernreisen“) a Atlasreisen Partnerunternehmen (dále jen „Atlasreisen“), dvě místní cestovní agentury, vyslovily v řízení podporu stanovisku letiště Niederrhein Weeze. Společnost Erlebe-Fernreisen se domnívala, že přestavba vojenského letiště a spolupráce s vedením letiště Niederrhein Weeze podpořila růst společnosti. Společnost Atlasreisen připomenula schopnost letiště projít obtížným certifikačním procesem a zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu.

6.4.   Agello

| (117) | Společnost Agello Service GmbH (dále jen „Agello“), poskytovatel letištních služeb, se domnívala, že pozitivní rozvoj činnosti letiště Niederrhein Weeze vedl k tomu, že se z něj stalo třetí největší regionální letiště ve spolkové zemi, a považovala je za úspěšný evropský projekt. Podle jejího názoru lze nedávný pokles objemu osobní přepravy přičíst do značné míry zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu. |
| --- | --- |

(117)

Společnost Agello Service GmbH (dále jen „Agello“), poskytovatel letištních služeb, se domnívala, že pozitivní rozvoj činnosti letiště Niederrhein Weeze vedl k tomu, že se z něj stalo třetí největší regionální letiště ve spolkové zemi, a považovala je za úspěšný evropský projekt. Podle jejího názoru lze nedávný pokles objemu osobní přepravy přičíst do značné míry zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu.

6.5.   Pro:niederrhein

| (118) | Pro: niederrhein, skupina místních občanů podporujících letiště Niederrhein Weeze, se domnívala, že předmětná opatření nepředstavují protiprávní podporu a že letiště je pro region důležité, jak prokazuje petice, kterou v roce 2006 podepsalo více než 20 000 osob. |
| --- | --- |

(118)

Pro: niederrhein, skupina místních občanů podporujících letiště Niederrhein Weeze, se domnívala, že předmětná opatření nepředstavují protiprávní podporu a že letiště je pro region důležité, jak prokazuje petice, kterou v roce 2006 podepsalo více než 20 000 osob.

6.6.   Tower Company a STI

| (119) | Společnost Tower Company GmbH (dále jen „společnost Tower“), provozovatel letištních služeb pověřený bezpečností letu, a společnost STI Security Training International GmbH (dále jen „STI“), poskytovatel služeb v oblasti kontroly cestujících, usuzovaly, že by činnosti letiště související s výkonem veřejné správy nebylo možno v případě jeho uzavření přemístit jinam. Komise byla vyzvána, aby vzala při posuzování v úvahu i zaměstnanost. |
| --- | --- |

(119)

Společnost Tower Company GmbH (dále jen „společnost Tower“), provozovatel letištních služeb pověřený bezpečností letu, a společnost STI Security Training International GmbH (dále jen „STI“), poskytovatel služeb v oblasti kontroly cestujících, usuzovaly, že by činnosti letiště související s výkonem veřejné správy nebylo možno v případě jeho uzavření přemístit jinam. Komise byla vyzvána, aby vzala při posuzování v úvahu i zaměstnanost.

6.7.   Serve2fly a I-Punkt

| (120) | Společnost Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (dále jen „Serve2fly“), poskytovatel služeb pozemního odbavení, a společnost I-Punkt GmbH (dále jen „I-Punkt“), místní stavební společnost, se domnívaly, že rozvoj činnosti letiště Niederrhein Weeze byl mimořádně pozitivní a vytvořil v této méně rozvinuté části Severního Porýní-Vestfálska více než 1 000 pracovních míst. Společnost Serve2fly uvedla, že názory uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení jsou v rozporu s pokyny Komise, jelikož místním letištím znemožňují soutěžit na trhu. Společnost Serve2fly připomenula nepříznivé vnější události, s nimiž se letiště muselo vypořádat, a vyzvala Komisi, aby je vzala v úvahu. |
| --- | --- |

(120)

Společnost Serve2fly Heico Losch Airport Service GmbH (dále jen „Serve2fly“), poskytovatel služeb pozemního odbavení, a společnost I-Punkt GmbH (dále jen „I-Punkt“), místní stavební společnost, se domnívaly, že rozvoj činnosti letiště Niederrhein Weeze byl mimořádně pozitivní a vytvořil v této méně rozvinuté části Severního Porýní-Vestfálska více než 1 000 pracovních míst. Společnost Serve2fly uvedla, že názory uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení jsou v rozporu s pokyny Komise, jelikož místním letištím znemožňují soutěžit na trhu. Společnost Serve2fly připomenula nepříznivé vnější události, s nimiž se letiště muselo vypořádat, a vyzvala Komisi, aby je vzala v úvahu.

6.8.   Gaetan Data

| (121) | Společnost Gaetan Data GmbH (dále jen „Gaetan Data“), místní vzdělávací společnost, tvrdila, že letiště představuje z hlediska odborné přípravy jedinečný zdroj, a měla za to, že by Komise měla danou věc rychle schválit. |
| --- | --- |

(121)

Společnost Gaetan Data GmbH (dále jen „Gaetan Data“), místní vzdělávací společnost, tvrdila, že letiště představuje z hlediska odborné přípravy jedinečný zdroj, a měla za to, že by Komise měla danou věc rychle schválit.

6.9.   Van Boekel, RAS a SOV

| (122) | Společnost Van Boekel GmbH (dále jen „Van Boekel“), místní společnost působící mimo jiné v oblasti výstavby silnic a terénních úprav, společnost Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (dále jen „RAS“), poskytovatel služeb v oblasti doplňování paliva do letadel, a společnost Schilling Omnibusverkehr GmbH (dále jen „SOV“), autobusová dopravní společnost zajišťující dopravní spojení mezi letištěm Niederrhein Weeze a Kolínem nad Rýnem a Düsseldorfem, uvedly, že letiště je nyní ziskovým soukromým letištěm skutečně evropského významu. |
| --- | --- |

(122)

Společnost Van Boekel GmbH (dále jen „Van Boekel“), místní společnost působící mimo jiné v oblasti výstavby silnic a terénních úprav, společnost Rheinland Air Service Werft & Handel GmbH (dále jen „RAS“), poskytovatel služeb v oblasti doplňování paliva do letadel, a společnost Schilling Omnibusverkehr GmbH (dále jen „SOV“), autobusová dopravní společnost zajišťující dopravní spojení mezi letištěm Niederrhein Weeze a Kolínem nad Rýnem a Düsseldorfem, uvedly, že letiště je nyní ziskovým soukromým letištěm skutečně evropského významu.

6.10.   NRN Energie

| (123) | Společnost NRN Energie GmbH (dále jen „NRN Energie“) poznamenala, že letiště bylo financováno soukromým investorem, a to na rozdíl od letiště Eindhoven, které se může spoléhat na dodatečné financování vojenských operací ze strany Nizozemska. Pokud jde o účast orgánů veřejné moci, společnost NRN Energie se domnívala, že půjčky z veřejných prostředků byly poskytnuty za tržních podmínek. Společnost NRN Energie sdílela obavy Německa týkající se narušení legitimních očekávání. |
| --- | --- |

(123)

Společnost NRN Energie GmbH (dále jen „NRN Energie“) poznamenala, že letiště bylo financováno soukromým investorem, a to na rozdíl od letiště Eindhoven, které se může spoléhat na dodatečné financování vojenských operací ze strany Nizozemska. Pokud jde o účast orgánů veřejné moci, společnost NRN Energie se domnívala, že půjčky z veřejných prostředků byly poskytnuty za tržních podmínek. Společnost NRN Energie sdílela obavy Německa týkající se narušení legitimních očekávání.

6.11.   KPP

| (124) | Společnost KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (dále jen „KPP“), společnost poskytující daňové poradenství, poukázala na značnou rentabilitu kapitálu společnosti FN GmbH ([10–20] %) v roce 2010. Společnost KPP tvrdila, že půjčky, které společnost FN GmbH získala, je nutno z velké části považovat za kvazivlastní kapitál a že každopádně byly v plné výši zajištěny. |
| --- | --- |

(124)

Společnost KPP Steuerberatungsgesellschaft mbH (dále jen „KPP“), společnost poskytující daňové poradenství, poukázala na značnou rentabilitu kapitálu společnosti FN GmbH ([10–20] %) v roce 2010. Společnost KPP tvrdila, že půjčky, které společnost FN GmbH získala, je nutno z velké části považovat za kvazivlastní kapitál a že každopádně byly v plné výši zajištěny.

6.12.   Okres Kleve

| (125) | Okres Kleve podpořil všechny připomínky Německa, zejména připomínky související s narušením legitimních očekávání. Okres Kleve rovněž zdůraznil rostoucí poptávku po regionálních letištích v Severním Porýní-Vestfálsku, jedné z nejhustěji obydlených oblastí v Evropě, jež nemůže být zcela uspokojena nedalekým a téměř zcela vytíženým letištěm Düsseldorf. Okres Kleve dodal, že financování letiště Niederrhein Weeze důsledně dodrželo pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, podle nichž se považovalo za letiště kategorie D (až do roku 2007 včetně). |
| --- | --- |

(125)

Okres Kleve podpořil všechny připomínky Německa, zejména připomínky související s narušením legitimních očekávání. Okres Kleve rovněž zdůraznil rostoucí poptávku po regionálních letištích v Severním Porýní-Vestfálsku, jedné z nejhustěji obydlených oblastí v Evropě, jež nemůže být zcela uspokojena nedalekým a téměř zcela vytíženým letištěm Düsseldorf. Okres Kleve dodal, že financování letiště Niederrhein Weeze důsledně dodrželo pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, podle nichž se považovalo za letiště kategorie D (až do roku 2007 včetně).

6.13.   FN GmbH

| (126) | Společnost FN GmbH podpořila všechny připomínky Německa k rozhodnutí o zahájení řízení, k nimž přispěla. Společnost FN GmbH zdůraznila, že předmětná opatření nepředstavovala státní podporu, zejména půjčky od společnosti EEL GmbH, jež byly poskytnuty za tržních podmínek. Podle společnosti FN GmbH se jí navzdory velmi významné úrovni investic do letištní infrastruktury ([50–100] milionů EUR) podařilo zachovat vysoký poměr vlastního kapitálu (více než [20–50] %) a omezit podíl finančních opatření, která jsou předmětem šetření, na méně než [20–50] % celkového financování. Společnost FN GmbH dodala, že údaje o objemu přepravy i provozní zisk od zahájení činnosti v roce 2003 rostou, takže společnost FN GmbH dosahuje od roku 2007 ročních zisků. Společnost FN GmbH dále uvedla, že provozní výnosy neustále rostou a značně převyšují provozní náklady, které jsou stálé. Podle společnosti FN GmbH by tyto dobré provozní výsledky byly ještě lepší, pokud by byly ve výsledovce odečteny všechny náklady související s výkonem veřejné správy. |
| --- | --- |

(126)

Společnost FN GmbH podpořila všechny připomínky Německa k rozhodnutí o zahájení řízení, k nimž přispěla. Společnost FN GmbH zdůraznila, že předmětná opatření nepředstavovala státní podporu, zejména půjčky od společnosti EEL GmbH, jež byly poskytnuty za tržních podmínek. Podle společnosti FN GmbH se jí navzdory velmi významné úrovni investic do letištní infrastruktury ([50–100] milionů EUR) podařilo zachovat vysoký poměr vlastního kapitálu (více než [20–50] %) a omezit podíl finančních opatření, která jsou předmětem šetření, na méně než [20–50] % celkového financování. Společnost FN GmbH dodala, že údaje o objemu přepravy i provozní zisk od zahájení činnosti v roce 2003 rostou, takže společnost FN GmbH dosahuje od roku 2007 ročních zisků. Společnost FN GmbH dále uvedla, že provozní výnosy neustále rostou a značně převyšují provozní náklady, které jsou stálé. Podle společnosti FN GmbH by tyto dobré provozní výsledky byly ještě lepší, pokud by byly ve výsledovce odečteny všechny náklady související s výkonem veřejné správy.

| (127) | Společnost FN GmbH zdůraznila, že není podnikem v obtížích a že půjčky byly poskytnuty za tržních podmínek. Společnost FN GmbH tvrdila, že u této kategorie úvěrů jsou úrokové sazby stanovené u půjček poskytnutých společností EEL GmbH vyšší než sazby Bundesbank u nových zajištěných úvěrů nebo sazby Pfandbriefindex (36) (s připočtením obvyklého rozpětí ve výši 80 až 120 bazických bodů). |
| --- | --- |

(127)

Společnost FN GmbH zdůraznila, že není podnikem v obtížích a že půjčky byly poskytnuty za tržních podmínek. Společnost FN GmbH tvrdila, že u této kategorie úvěrů jsou úrokové sazby stanovené u půjček poskytnutých společností EEL GmbH vyšší než sazby Bundesbank u nových zajištěných úvěrů nebo sazby Pfandbriefindex (36) (s připočtením obvyklého rozpětí ve výši 80 až 120 bazických bodů).

6.14.   Ostatní třetí strany

| (128) | Pět fyzických osob vyslovilo pochybnosti ohledně toho, zda:






  a) | informace, které poskytlo Německo, odrážely skutečné částky, jež byly společnostem EEL GmbH a FN GmbH poskytnuty; |
| --- | --- | --- |

(128)

Pět fyzických osob vyslovilo pochybnosti ohledně toho, zda:

a)

informace, které poskytlo Německo, odrážely skutečné částky, jež byly společnostem EEL GmbH a FN GmbH poskytnuty;

| b) | letiště bylo schopno přežít bez půjček z veřejných prostředků; |
| --- | --- |

b)

letiště bylo schopno přežít bez půjček z veřejných prostředků;

| c) | skutečně neexistoval fungující finanční trh, který by mohl financovat projekty, jako je projekt letiště Niederrhein Weeze; |
| --- | --- |

c)

skutečně neexistoval fungující finanční trh, který by mohl financovat projekty, jako je projekt letiště Niederrhein Weeze;

| d) | společnost FN GmbH bude schopna splatit veškeré půjčky a úroky ve lhůtě splatnosti v roce 2016; dotčené třetí strany v tomto ohledu tvrdily, že Německo bude nuceno souhlasit s kapitalizací pohledávky zvažovanou již v roce 2011, což by představovalo protiprávní podporu a transakci, kterou by soukromý investor neuskutečnil; |
| --- | --- |

d)

společnost FN GmbH bude schopna splatit veškeré půjčky a úroky ve lhůtě splatnosti v roce 2016; dotčené třetí strany v tomto ohledu tvrdily, že Německo bude nuceno souhlasit s kapitalizací pohledávky zvažovanou již v roce 2011, což by představovalo protiprávní podporu a transakci, kterou by soukromý investor neuskutečnil;

| e) | úroky, které Německo účtovalo společnosti FN GmbH, odpovídají tržním sazbám; |
| --- | --- |

e)

úroky, které Německo účtovalo společnosti FN GmbH, odpovídají tržním sazbám;

| f) | společnost FN GmbH vytvořila 350 pracovních míst (což byla podmínka, kterou Německo společnosti FN GmbH uložilo pro upuštění od uhrazení druhé splátky ve výši [2–5] milionů EUR v roce 2004); |
| --- | --- |

f)

společnost FN GmbH vytvořila 350 pracovních míst (což byla podmínka, kterou Německo společnosti FN GmbH uložilo pro upuštění od uhrazení druhé splátky ve výši [2–5] milionů EUR v roce 2004);

| g) | skutečná hodnota zajištění, které společnost Airport Network B.V poskytla za půjčky pro společnost FN GmbH, je vysoká (37); |
| --- | --- |

g)

skutečná hodnota zajištění, které společnost Airport Network B.V poskytla za půjčky pro společnost FN GmbH, je vysoká (37);

| h) | by investor podstoupil riziko spojené s poskytnutím půjček letišti, které na začátku nezískalo provozní licenci. |
| --- | --- |

h)

by investor podstoupil riziko spojené s poskytnutím půjček letišti, které na začátku nezískalo provozní licenci.

7.   VYJÁDŘENÍ NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

| (129) | Německo se domnívalo, že informace, které uvedl pan Kleinschnittger, nelze v řízení platně použít, jelikož zveřejnil důvěrné údaje z jednání zastupitelstva okresu Kleve, jež byly získány nezákonně a předány Komisi. |
| --- | --- |

(129)

Německo se domnívalo, že informace, které uvedl pan Kleinschnittger, nelze v řízení platně použít, jelikož zveřejnil důvěrné údaje z jednání zastupitelstva okresu Kleve, jež byly získány nezákonně a předány Komisi.

| (130) | Pokud jde o připomínky některých fyzických osob, Německo odkázalo na svá podání ze dne 18. března 2013 a 19. srpna 2013, jež byla shrnuta v oddíle 5. |
| --- | --- |

(130)

Pokud jde o připomínky některých fyzických osob, Německo odkázalo na svá podání ze dne 18. března 2013 a 19. srpna 2013, jež byla shrnuta v oddíle 5.

8.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (131) | V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(131)

V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (132) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora:






  — | musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(132)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora:

—

musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,

| — | musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

—

musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| — | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

—

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a

| — | musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

—

musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (133) | Německo tvrdilo, že v daném případě společnost EEL GmbH a její společníci jednali soustavně jako obezřetné, tržně jednající hospodářské subjekty vedené vyhlídkami na dosažení zisku a že předmětná opatření neposkytla hospodářskou výhodu, kterou by společnost nezískala za běžných tržních podmínek. Pokud tomu tak skutečně je, opatření, která Německo provedlo, nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(133)

Německo tvrdilo, že v daném případě společnost EEL GmbH a její společníci jednali soustavně jako obezřetné, tržně jednající hospodářské subjekty vedené vyhlídkami na dosažení zisku a že předmětná opatření neposkytla hospodářskou výhodu, kterou by společnost nezískala za běžných tržních podmínek. Pokud tomu tak skutečně je, opatření, která Německo provedlo, nepředstavují státní podporu.

8.1.   Legitimní očekávání

| (134) | V rozporu s tvrzením Německa nevytvořila Komise žádná legitimní očekávání, pokud jde o ukončení předběžného šetření. Za prvé, tvrzení, že Komise zůstala nečinná, není relevantní. Ve spojených věcech Demesa a Territorio Histórico de Álava v. Komise (38) Soudní dvůr potvrdil, že jakákoli zdánlivá nečinnost postrádá význam, pokud jí nebyl režim podpory oznámen. Jelikož Německo podporu neoznámilo (viz 247. bod odůvodnění), nemůže se dovolávat legitimních očekávání. Komise podotýká, že odkaz na rozsudek ve věci Salzgitter není relevantní, jelikož se tento rozsudek týká pouze období pro navrácení podpory, která byla rozhodnutím Komise prohlášena za protiprávní, a nikoli období předběžného šetření, jehož se týkají připomínky Německa. Komise rovněž uvádí, že jelikož Německo o ukončení dotyčného řízení neinformovala, může ve formálním šetření pokračovat. |
| --- | --- |

(134)

V rozporu s tvrzením Německa nevytvořila Komise žádná legitimní očekávání, pokud jde o ukončení předběžného šetření. Za prvé, tvrzení, že Komise zůstala nečinná, není relevantní. Ve spojených věcech Demesa a Territorio Histórico de Álava v. Komise (38) Soudní dvůr potvrdil, že jakákoli zdánlivá nečinnost postrádá význam, pokud jí nebyl režim podpory oznámen. Jelikož Německo podporu neoznámilo (viz 247. bod odůvodnění), nemůže se dovolávat legitimních očekávání. Komise podotýká, že odkaz na rozsudek ve věci Salzgitter není relevantní, jelikož se tento rozsudek týká pouze období pro navrácení podpory, která byla rozhodnutím Komise prohlášena za protiprávní, a nikoli období předběžného šetření, jehož se týkají připomínky Německa. Komise rovněž uvádí, že jelikož Německo o ukončení dotyčného řízení neinformovala, může ve formálním šetření pokračovat.

8.2.   Podnik v obtížích

| (135) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že nelze vyloučit, že společnost FN GmbH byla podnikem v obtížích. Vzhledem k informacím, které Německo poskytlo, se však Komise domnívá, že se finanční situace společnosti FN GmbH postupem času zlepšila:






  a) | společnosti se podařilo vytvořit kladný peněžní tok méně než pět let po zahájení činnosti (viz tabulka 5) a do konce roku 2010, tj. roku provedení posledního posuzovaného opatření, byla zisková; |
| --- | --- | --- |

(135)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že nelze vyloučit, že společnost FN GmbH byla podnikem v obtížích. Vzhledem k informacím, které Německo poskytlo, se však Komise domnívá, že se finanční situace společnosti FN GmbH postupem času zlepšila:

a)

společnosti se podařilo vytvořit kladný peněžní tok méně než pět let po zahájení činnosti (viz tabulka 5) a do konce roku 2010, tj. roku provedení posledního posuzovaného opatření, byla zisková;

| b) | společnost měla vždy podporu ze strany soukromých společníků (viz 72. bod odůvodnění) a případně mohla získat přístup i ke komerčnímu bankovnímu úvěru (viz 73. bod odůvodnění); |
| --- | --- |

b)

společnost měla vždy podporu ze strany soukromých společníků (viz 72. bod odůvodnění) a případně mohla získat přístup i ke komerčnímu bankovnímu úvěru (viz 73. bod odůvodnění);

| c) | vedení společnosti FN GmbH v tomto období nezvažovalo podání návrhu na zahájení insolvenčního řízení. |
| --- | --- |

c)

vedení společnosti FN GmbH v tomto období nezvažovalo podání návrhu na zahájení insolvenčního řízení.

| (136) | Komise proto zastává názor, že se společnost nikdy nenacházela v situaci popsané v bodě 9 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, kdy podnik není „schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti“. Komise proto vyvozuje závěr, že společnost FN GmbH nelze považovat za podnik v obtížích. |
| --- | --- |

(136)

Komise proto zastává názor, že se společnost nikdy nenacházela v situaci popsané v bodě 9 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, kdy podnik není „schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti“. Komise proto vyvozuje závěr, že společnost FN GmbH nelze považovat za podnik v obtížích.

8.3.   Existence podpory v případě půjček poskytnutých společnosti FN GmbH (opatření č. 1)

8.3.1.   Pojem podnik a hospodářská činnost

| (137) | Počáteční vývoj letišť podléhal často čistě teritoriální logice nebo v některých případech vojenským potřebám. Provozování letišť bylo organizováno spíše jako součást správy než jako komerční podnik. Rovněž hospodářská soutěž mezi letišti a provozovateli letišť byla omezená a rozvíjí se teprve postupně. |
| --- | --- |

(137)

Počáteční vývoj letišť podléhal často čistě teritoriální logice nebo v některých případech vojenským potřebám. Provozování letišť bylo organizováno spíše jako součást správy než jako komerční podnik. Rovněž hospodářská soutěž mezi letišti a provozovateli letišť byla omezená a rozvíjí se teprve postupně.

| (138) | V posledních letech se však tato situace změnila. Ačkoli v některých případech může ještě přetrvávat logika teritoriálního uspořádání a správní struktury, většina letišť byla zřízena podle obchodního práva, aby mohla vykonávat činnost za tržních podmínek ve stále konkurenčnějším prostředí. Proces převodu na soukromý sektor má obvykle podobu privatizace nebo postupného otevírání kapitálu. V posledních letech projevily velký zájem o získání letišť soukromé kapitálové společnosti a investiční a penzijní fondy, jak dokládá daný případ. |
| --- | --- |

(138)

V posledních letech se však tato situace změnila. Ačkoli v některých případech může ještě přetrvávat logika teritoriálního uspořádání a správní struktury, většina letišť byla zřízena podle obchodního práva, aby mohla vykonávat činnost za tržních podmínek ve stále konkurenčnějším prostředí. Proces převodu na soukromý sektor má obvykle podobu privatizace nebo postupného otevírání kapitálu. V posledních letech projevily velký zájem o získání letišť soukromé kapitálové společnosti a investiční a penzijní fondy, jak dokládá daný případ.

| (139) | Jak je uvedeno v bodě 44 pokynů Komise ke státní podpoře letišť a leteckých společností (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“) (39), z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum, od kterého by mělo být provozování letiště nade vši pochybnost považováno za hospodářskou činnost. Soudy Unie však uznaly vývoj povahy letištních služeb. Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle (40) Tribunál konstatoval, že ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(139)

Jak je uvedeno v bodě 44 pokynů Komise ke státní podpoře letišť a leteckých společností (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“) (39), z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum, od kterého by mělo být provozování letiště nade vši pochybnost považováno za hospodářskou činnost. Soudy Unie však uznaly vývoj povahy letištních služeb. Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle (40) Tribunál konstatoval, že ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory.

| (140) | Co se týká tohoto případu, různé půjčky určené k financování výstavby letiště Niederrhein Weeze, které společnosti FN GmbH udělila společnost EEL GmbH a které jsou předmětem formálního vyšetřovacího řízení, byly poskytovány od roku 2003, tj. po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Komise proto vyvozuje závěr, že může přezkoumat všechny půjčky, které společnosti FN GmbH poskytla společnost EEL GmbH. |
| --- | --- |

(140)

Co se týká tohoto případu, různé půjčky určené k financování výstavby letiště Niederrhein Weeze, které společnosti FN GmbH udělila společnost EEL GmbH a které jsou předmětem formálního vyšetřovacího řízení, byly poskytovány od roku 2003, tj. po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Komise proto vyvozuje závěr, že může přezkoumat všechny půjčky, které společnosti FN GmbH poskytla společnost EEL GmbH.

8.3.2.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (141) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou přímo nebo nepřímo ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny. |
| --- | --- |

(141)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou přímo nebo nepřímo ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny.

| (142) | V daném případě je poskytovatel podpory, společnost EEL GmbH, zcela ve vlastnictví veřejných subjektů, tj. okresu Kleve na straně jedné a obce Weeze na straně druhé. Z tohoto důvodu se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (41) o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků. |
| --- | --- |

(142)

V daném případě je poskytovatel podpory, společnost EEL GmbH, zcela ve vlastnictví veřejných subjektů, tj. okresu Kleve na straně jedné a obce Weeze na straně druhé. Z tohoto důvodu se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (41) o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků.

| (143) | Převažující vliv okresu Kleve a obce Weeze v té době je jasně patrný ze struktury vlastnictví, jelikož okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %) jsou jedinými společníky společnosti EEL GmbH. Vedení společnosti EEL GmbH mimoto sestává ze dvou zástupců veřejných subjektů, a to starosty obce Weeze a zemského rady (Landrat) okresu Kleve. |
| --- | --- |

(143)

Převažující vliv okresu Kleve a obce Weeze v té době je jasně patrný ze struktury vlastnictví, jelikož okres Kleve (52 %) a obec Weeze (48 %) jsou jedinými společníky společnosti EEL GmbH. Vedení společnosti EEL GmbH mimoto sestává ze dvou zástupců veřejných subjektů, a to starosty obce Weeze a zemského rady (Landrat) okresu Kleve.

| (144) | Rozhodující vliv orgánů veřejné moci na společnost EEL GmbH má i finanční povahu, a to z důvodu výše uvedené skutečnosti, že v letech 2004–2005 obdržela společnost EEL GmbH od svých společníků různé dotace („podpora likvidity“ a kapitálové injekce). Orgány veřejné správy tudíž poskytly společnosti EEL GmbH přímou finanční podporu. |
| --- | --- |

(144)

Rozhodující vliv orgánů veřejné moci na společnost EEL GmbH má i finanční povahu, a to z důvodu výše uvedené skutečnosti, že v letech 2004–2005 obdržela společnost EEL GmbH od svých společníků různé dotace („podpora likvidity“ a kapitálové injekce). Orgány veřejné správy tudíž poskytly společnosti EEL GmbH přímou finanční podporu.

| (145) | Komise proto usuzuje, že společnost EEL GmbH je veřejným podnikem a že její prostředky je nutno považovat za státní prostředky. |
| --- | --- |

(145)

Komise proto usuzuje, že společnost EEL GmbH je veřejným podnikem a že její prostředky je nutno považovat za státní prostředky.

| (146) | Soudní dvůr však rovněž rozhodl, že i když stát může kontrolovat veřejný podnik a mít na jeho činnost dominantní vliv, není možné automaticky předpokládat, že tato kontrola bude v konkrétním případě skutečně provedena. Veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechá, jednat více či méně nezávisle. Proto samotná skutečnost, že veřejný podnik je pod kontrolou státu, nepostačuje k tomu, aby opatření přijatá tímto podnikem, jako jsou dotyčné půjčky, byla přičitatelná státu. Soudní dvůr uvedl, že přičitatelnost opatření podpory přijatého veřejným podnikem státu je možné vyvodit ze souhrnu nepřímých důkazů. |
| --- | --- |

(146)

Soudní dvůr však rovněž rozhodl, že i když stát může kontrolovat veřejný podnik a mít na jeho činnost dominantní vliv, není možné automaticky předpokládat, že tato kontrola bude v konkrétním případě skutečně provedena. Veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechá, jednat více či méně nezávisle. Proto samotná skutečnost, že veřejný podnik je pod kontrolou státu, nepostačuje k tomu, aby opatření přijatá tímto podnikem, jako jsou dotyčné půjčky, byla přičitatelná státu. Soudní dvůr uvedl, že přičitatelnost opatření podpory přijatého veřejným podnikem státu je možné vyvodit ze souhrnu nepřímých důkazů.

| (147) | K takovýmto nepřímým důkazům může patřit začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy, povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (zda se na něj vztahuje veřejné právo, nebo obecné obchodní právo), intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku nebo jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky. |
| --- | --- |

(147)

K takovýmto nepřímým důkazům může patřit začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy, povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (zda se na něj vztahuje veřejné právo, nebo obecné obchodní právo), intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku nebo jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky.

| (148) | Za prvé je třeba uvést, že významné investiční projekty týkající se letišť jsou v zájmu místních orgánů, které se často na těchto projektech do jisté míry podílejí. Důvodem je skutečnost, že letiště může hrát zásadní úlohu v řadě politik: dopravní politice, regionální nebo celostátní politice hospodářského rozvoje nebo politice plánování měst a regionů. V daném případě letiště provozuje soukromá společnost. Rozhodnutí o přeměně bývalého vojenského letiště na civilní letiště a o jeho prodeji soukromému investorovi však bylo politickým rozhodnutím. Při této přeměně mimoto hrály zásadní úlohu okres Kleve a obec Weeze. |
| --- | --- |

(148)

Za prvé je třeba uvést, že významné investiční projekty týkající se letišť jsou v zájmu místních orgánů, které se často na těchto projektech do jisté míry podílejí. Důvodem je skutečnost, že letiště může hrát zásadní úlohu v řadě politik: dopravní politice, regionální nebo celostátní politice hospodářského rozvoje nebo politice plánování měst a regionů. V daném případě letiště provozuje soukromá společnost. Rozhodnutí o přeměně bývalého vojenského letiště na civilní letiště a o jeho prodeji soukromému investorovi však bylo politickým rozhodnutím. Při této přeměně mimoto hrály zásadní úlohu okres Kleve a obec Weeze.

| (149) | Komise uvádí, že společnost EEL GmbH byla založena dvěma regionálními veřejnými subjekty za účelem přípravy letiště na jeho další komerční využívání jakožto civilního letiště a jeho správy do doby převzetí soukromým investorem, jak bylo stanoveno v článku 2 zakládací listiny (Gesellschaftsvertrag) (42) ze dne 16. prosince 1999. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění, tato činnost byla do obnovení činnosti společnosti v dubnu 2003 pozastavena. Od té doby je povaha činnosti společnosti EEL GmbH omezena na směrování nových investic do letiště Niederrhein Weeze, což je v souladu s jejím původním posláním. |
| --- | --- |

(149)

Komise uvádí, že společnost EEL GmbH byla založena dvěma regionálními veřejnými subjekty za účelem přípravy letiště na jeho další komerční využívání jakožto civilního letiště a jeho správy do doby převzetí soukromým investorem, jak bylo stanoveno v článku 2 zakládací listiny (Gesellschaftsvertrag) (42) ze dne 16. prosince 1999. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění, tato činnost byla do obnovení činnosti společnosti v dubnu 2003 pozastavena. Od té doby je povaha činnosti společnosti EEL GmbH omezena na směrování nových investic do letiště Niederrhein Weeze, což je v souladu s jejím původním posláním.

| (150) | V období od roku 1999 do roku 2001 provozovaly letiště okres Kleve a obec Weeze (prostřednictvím společnosti FN GmbH, která byla tehdy ve veřejném vlastnictví) a společnost EEL GmbH byla založena výhradně za účelem zajištění fungování civilního letiště v budoucnu. |
| --- | --- |

(150)

V období od roku 1999 do roku 2001 provozovaly letiště okres Kleve a obec Weeze (prostřednictvím společnosti FN GmbH, která byla tehdy ve veřejném vlastnictví) a společnost EEL GmbH byla založena výhradně za účelem zajištění fungování civilního letiště v budoucnu.

| (151) | Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by společnost EEL GmbH měla být považována za zvláštní účelovou jednotku, která byla okresem Kleve a obcí Weeze zřízena (jak bylo uvedeno v 109. bodě odůvodnění) za účelem dosažení jejich cílů veřejné politiky souvisejících s letištěm Niederrhein Weeze, konkrétně jeho přeměnou z vojenského na civilní použití, kterou měla dotyčná opatření financovat a s níž souvisejí. To naznačuje, že dotyčná opatření lze přičíst okresu Kleve a obci Weeze. |
| --- | --- |

(151)

Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by společnost EEL GmbH měla být považována za zvláštní účelovou jednotku, která byla okresem Kleve a obcí Weeze zřízena (jak bylo uvedeno v 109. bodě odůvodnění) za účelem dosažení jejich cílů veřejné politiky souvisejících s letištěm Niederrhein Weeze, konkrétně jeho přeměnou z vojenského na civilní použití, kterou měla dotyčná opatření financovat a s níž souvisejí. To naznačuje, že dotyčná opatření lze přičíst okresu Kleve a obci Weeze.

| (152) | Rozhodnutí o poskytnutí půjček společnosti FN GmbH a jejich prodloužení prostřednictvím společnosti EEL GmbH mimoto přijali společníci společnosti EEL GmbH, kteří zastupovali orgány veřejné moci. Komise rovněž uvádí, že oba veřejní společníci určili rozsah, obsah a podmínky každé půjčky, kterou společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH poskytla, jak je vyzdviženo v zápise z valné hromady společnosti EEL GmbH. |
| --- | --- |

(152)

Rozhodnutí o poskytnutí půjček společnosti FN GmbH a jejich prodloužení prostřednictvím společnosti EEL GmbH mimoto přijali společníci společnosti EEL GmbH, kteří zastupovali orgány veřejné moci. Komise rovněž uvádí, že oba veřejní společníci určili rozsah, obsah a podmínky každé půjčky, kterou společnost EEL GmbH společnosti FN GmbH poskytla, jak je vyzdviženo v zápise z valné hromady společnosti EEL GmbH.

| (153) | Všechny půjčky, které společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH provozující letiště, byly mimoto refinancovány okresem Kleve (43). To představuje další náznak, že rozhodnutí o udělení půjček společnosti FN GmbH a jejich obnovení pocházela ve skutečnosti od orgánů veřejné moci. |
| --- | --- |

(153)

Všechny půjčky, které společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH provozující letiště, byly mimoto refinancovány okresem Kleve (43). To představuje další náznak, že rozhodnutí o udělení půjček společnosti FN GmbH a jejich obnovení pocházela ve skutečnosti od orgánů veřejné moci.

| (154) | Společnost EEL GmbH mimoto nemá představenstvo. Oběma výkonnými řediteli jsou zástupci veřejných společníků. Jedním výkonným ředitelem společnosti je zemský rada (Landrat), tj. vedoucí okresu Kleve, a druhým výkonným ředitelem je starosta obce Weeze. Společnost EEL GmbH nemá ani stálé zaměstnance a spravuje ji jediný státní úředník z okresu Kleve. Z těchto údajů je patrné, že jakékoli rozhodnutí přijaté společností EEL GmbH je ve skutečnosti přijato zástupci veřejných společníků, kteří kromě toho, že zasedají v řídicích orgánech společnosti, zároveň řídí její každodenní činnosti. To potvrzuje, že dotyčná opatření lze přičíst veřejným společníkům. |
| --- | --- |

(154)

Společnost EEL GmbH mimoto nemá představenstvo. Oběma výkonnými řediteli jsou zástupci veřejných společníků. Jedním výkonným ředitelem společnosti je zemský rada (Landrat), tj. vedoucí okresu Kleve, a druhým výkonným ředitelem je starosta obce Weeze. Společnost EEL GmbH nemá ani stálé zaměstnance a spravuje ji jediný státní úředník z okresu Kleve. Z těchto údajů je patrné, že jakékoli rozhodnutí přijaté společností EEL GmbH je ve skutečnosti přijato zástupci veřejných společníků, kteří kromě toho, že zasedají v řídicích orgánech společnosti, zároveň řídí její každodenní činnosti. To potvrzuje, že dotyčná opatření lze přičíst veřejným společníkům.

| (155) | Navzdory právní formě soukromé společnosti se na společnost EEL GmbH vztahují pravidla účetnictví veřejného sektoru (44). |
| --- | --- |

(155)

Navzdory právní formě soukromé společnosti se na společnost EEL GmbH vztahují pravidla účetnictví veřejného sektoru (44).

| (156) | Plánuje se rovněž, že společnost EEL GmbH bude zrušena, jakmile společnost FN GmbH splatí veškeré půjčky a úroky, které jí dluží. Jak proto tvrdilo Německo, společnost EEL GmbH je nutno považovat za zvláštní účelovou jednotku, kterou vytvořili její dva veřejní společníci a jejíž jedinou funkcí je soustředit prostředky, jež mají být převedeny na společnost FN GmbH k investičním účelům. To rovněž potvrzuje, že opatření lze přičíst těmto veřejným společníkům. |
| --- | --- |

(156)

Plánuje se rovněž, že společnost EEL GmbH bude zrušena, jakmile společnost FN GmbH splatí veškeré půjčky a úroky, které jí dluží. Jak proto tvrdilo Německo, společnost EEL GmbH je nutno považovat za zvláštní účelovou jednotku, kterou vytvořili její dva veřejní společníci a jejíž jedinou funkcí je soustředit prostředky, jež mají být převedeny na společnost FN GmbH k investičním účelům. To rovněž potvrzuje, že opatření lze přičíst těmto veřejným společníkům.

| (157) | Komise proto zastává názor, že rozhodnutí společnosti EEL GmbH o poskytnutí půjček a o prodloužení splatnosti, jež tvoří opatření č. 1 ve prospěch společnosti FN GmbH, představují převod státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(157)

Komise proto zastává názor, že rozhodnutí společnosti EEL GmbH o poskytnutí půjček a o prodloužení splatnosti, jež tvoří opatření č. 1 ve prospěch společnosti FN GmbH, představují převod státních prostředků a lze je přičíst státu.

8.3.3.   Selektivní hospodářská výhoda – zásada investora/věřitele v tržním hospodářství

| (158) | Za účelem ověření, zda určitý podnik získal v důsledku poskytnutí půjčky za zvýhodněných podmínek hospodářskou výhodu, používá Komise zásadu „tržně jednajícího hospodářského subjektu“. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (45). |
| --- | --- |

(158)

Za účelem ověření, zda určitý podnik získal v důsledku poskytnutí půjčky za zvýhodněných podmínek hospodářskou výhodu, používá Komise zásadu „tržně jednajícího hospodářského subjektu“. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (45).

| (159) | Komise proto musí za prvé posoudit, zda podmínky čtyř půjček a dvou prodloužení půjček ze strany společnosti EEL GmbH ve prospěch společnosti FN GmbH poskytly posledně uvedené společnosti hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. V daném případě Německo s ohledem na čtyři půjčky objasnilo, že přijetí závazků souvisejících s půjčkami ve prospěch společnosti FN GmbH ze strany komerčních bank bylo v té době (2003–2005) velmi nepravděpodobné, jak bylo objasněno výše. |
| --- | --- |

(159)

Komise proto musí za prvé posoudit, zda podmínky čtyř půjček a dvou prodloužení půjček ze strany společnosti EEL GmbH ve prospěch společnosti FN GmbH poskytly posledně uvedené společnosti hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. V daném případě Německo s ohledem na čtyři půjčky objasnilo, že přijetí závazků souvisejících s půjčkami ve prospěch společnosti FN GmbH ze strany komerčních bank bylo v té době (2003–2005) velmi nepravděpodobné, jak bylo objasněno výše.

| (160) | Určení prvku podpory v opatřeních se vztahuje na pojem „státní podpora“ a podle ustálené judikatury Soudního dvora je „pojem státní podpora třeba použít na objektivní situaci, kterou je třeba posuzovat v okamžiku přijetí rozhodnutí Komise“. Za účelem posouzení, zda byly půjčky z veřejných zdrojů poskytnuty za tržních podmínek, nebo zda příjemci poskytly určitou výhodu, může Komise v případě neexistence srovnatelné tržní sazby vycházet z náhradních referenčních sazeb. Komise se proto domnívá, že vhodnou metodou pro určení prvku podpory je metoda uvedená ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) (46), které vstoupilo v platnost dne 1. července 2008. Komise navrhuje přezkoumat dotyčná opatření na základě tohoto sdělení (47). |
| --- | --- |

(160)

Určení prvku podpory v opatřeních se vztahuje na pojem „státní podpora“ a podle ustálené judikatury Soudního dvora je „pojem státní podpora třeba použít na objektivní situaci, kterou je třeba posuzovat v okamžiku přijetí rozhodnutí Komise“. Za účelem posouzení, zda byly půjčky z veřejných zdrojů poskytnuty za tržních podmínek, nebo zda příjemci poskytly určitou výhodu, může Komise v případě neexistence srovnatelné tržní sazby vycházet z náhradních referenčních sazeb. Komise se proto domnívá, že vhodnou metodou pro určení prvku podpory je metoda uvedená ve sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách z roku 2008“) (46), které vstoupilo v platnost dne 1. července 2008. Komise navrhuje přezkoumat dotyčná opatření na základě tohoto sdělení (47).

| (161) | Podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 závisí úroková marže u půjčky na úrovni zajištění a úvěrovém ratingu dlužníka. Za účelem stanovení odpovídající úrokové sazby, která je v souladu s tržními podmínkami, musí proto Komise vzít v úvahu úvěrový rating společnosti FN GmbH a hodnotu kolaterálu, jímž byla půjčka zajištěna. |
| --- | --- |

(161)

Podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 závisí úroková marže u půjčky na úrovni zajištění a úvěrovém ratingu dlužníka. Za účelem stanovení odpovídající úrokové sazby, která je v souladu s tržními podmínkami, musí proto Komise vzít v úvahu úvěrový rating společnosti FN GmbH a hodnotu kolaterálu, jímž byla půjčka zajištěna.

Úvěrový rating společnosti FN GmbH

| (162) | Během období, v němž byly společnosti FN GmbH poskytnuty první čtyři půjčky, nebyla tato společnost ohodnocena ratingovou agenturou a k dispozici nebyl ani interní rating banky. Z tohoto důvodu pověřilo Německo poradenskou společnost [...] (dále jen „poradce“) provedením odhadu ratingu společnosti FN GmbH pro každý rok, v němž byly poskytnuty půjčky č. 1 až 4. Poradce poskytl odhad roční pravděpodobnosti selhání a ratingu. Tyto odhady byly poté ověřeny a potvrzeny auditorskou společností [...]. |
| --- | --- |

(162)

Během období, v němž byly společnosti FN GmbH poskytnuty první čtyři půjčky, nebyla tato společnost ohodnocena ratingovou agenturou a k dispozici nebyl ani interní rating banky. Z tohoto důvodu pověřilo Německo poradenskou společnost [...] (dále jen „poradce“) provedením odhadu ratingu společnosti FN GmbH pro každý rok, v němž byly poskytnuty půjčky č. 1 až 4. Poradce poskytl odhad roční pravděpodobnosti selhání a ratingu. Tyto odhady byly poté ověřeny a potvrzeny auditorskou společností [...].

| (163) | Odhady poradce vycházejí z nařízení o solventnosti z roku 2006 (48), které zavádí pravidla rámce Basel II v Německu. Podle nařízení o solventnosti se předpokládá, že banky vypočítávají roční pravděpodobnost selhání v rámci tzv. přístupu založeného na interním ratingu. Některé druhy financování, tzv. Spezialfinanzierungen, jsou však z povinnosti týkající se výpočtu pravděpodobnosti selhání vyňaty. U těchto druhů financování nařízení o solventnosti místo toho předpokládá pouze zvážení rizika. Poradce založil svůj odhad pravděpodobnosti selhání a ratingu na této zjednodušené metodě hodnocení. Podle této metody se posuzuje následujících pět faktorů: finanční síla dlužníka; politické a právní prostředí; charakter podnikání; síla vlastníka a zajištění. |
| --- | --- |

(163)

Odhady poradce vycházejí z nařízení o solventnosti z roku 2006 (48), které zavádí pravidla rámce Basel II v Německu. Podle nařízení o solventnosti se předpokládá, že banky vypočítávají roční pravděpodobnost selhání v rámci tzv. přístupu založeného na interním ratingu. Některé druhy financování, tzv. Spezialfinanzierungen, jsou však z povinnosti týkající se výpočtu pravděpodobnosti selhání vyňaty. U těchto druhů financování nařízení o solventnosti místo toho předpokládá pouze zvážení rizika. Poradce založil svůj odhad pravděpodobnosti selhání a ratingu na této zjednodušené metodě hodnocení. Podle této metody se posuzuje následujících pět faktorů: finanční síla dlužníka; politické a právní prostředí; charakter podnikání; síla vlastníka a zajištění.

| (164) | Pravděpodobnost selhání u každé z půjček je podle hodnocení v rozmezí od [0,5–3] % do [1–5] %. Podle poradce odpovídá tato pravděpodobnost selhání ratingu [...]. Je třeba uvést, že toto ratingové hodnocení zahrnuje odhad úrovně zajištění, a tudíž ztrátovosti ze selhání (LGD) spojené s každou půjčkou. To znamená, že rating stanovený poradcem již zahrnuje potenciální poskytnutí kolaterálu a představuje rating emise (na rozdíl od ratingu emitenta). Zpráva poradce však neobsahuje informace o hodnotě poskytnutého kolaterálu u dotyčných půjček ani neposkytuje informace o skutečné ztrátovosti ze selhání spojené s každou půjčkou. |
| --- | --- |

(164)

Pravděpodobnost selhání u každé z půjček je podle hodnocení v rozmezí od [0,5–3] % do [1–5] %. Podle poradce odpovídá tato pravděpodobnost selhání ratingu [...]. Je třeba uvést, že toto ratingové hodnocení zahrnuje odhad úrovně zajištění, a tudíž ztrátovosti ze selhání (LGD) spojené s každou půjčkou. To znamená, že rating stanovený poradcem již zahrnuje potenciální poskytnutí kolaterálu a představuje rating emise (na rozdíl od ratingu emitenta). Zpráva poradce však neobsahuje informace o hodnotě poskytnutého kolaterálu u dotyčných půjček ani neposkytuje informace o skutečné ztrátovosti ze selhání spojené s každou půjčkou.

| (165) | Vezmou-li se v úvahu pouze první čtyři faktory, které poradce hodnotil (a vyloučí-li se poslední faktor, tj. „zajištění“), měly by odhady poradce poskytnout rating blížící se ratingu emitenta. Průměrné bodové hodnocení prvních čtyř faktorů činí například [1–5], což lze považovat za blížící se ratingu [...]. Tento rating emitenta se vztahuje na půjčky č. 1, 2 a 3. U půjčky č. 4 činí rating emitenta odhadnutý podle tohoto přístupu [...]. |
| --- | --- |

(165)

Vezmou-li se v úvahu pouze první čtyři faktory, které poradce hodnotil (a vyloučí-li se poslední faktor, tj. „zajištění“), měly by odhady poradce poskytnout rating blížící se ratingu emitenta. Průměrné bodové hodnocení prvních čtyř faktorů činí například [1–5], což lze považovat za blížící se ratingu [...]. Tento rating emitenta se vztahuje na půjčky č. 1, 2 a 3. U půjčky č. 4 činí rating emitenta odhadnutý podle tohoto přístupu [...].

| (166) | Komise uvádí, že zpráva vyhotovená poradcem ponechává určité pochybnosti ohledně kvality ratingového hodnocení. Odhad ratingu je mimoto nutno brát v úvahu s jistou opatrností vzhledem ke skutečnosti, že poradce nemá s dlužníkem úvěrový vztah. Odhad ratingu na ratingové stupnici, kterou používají ratingové agentury, je však poměrně nízký a nezdá se, že by byl v rozporu s odhadem úvěrového ratingu, který pro pozdější období provedla [banka]. |
| --- | --- |

(166)

Komise uvádí, že zpráva vyhotovená poradcem ponechává určité pochybnosti ohledně kvality ratingového hodnocení. Odhad ratingu je mimoto nutno brát v úvahu s jistou opatrností vzhledem ke skutečnosti, že poradce nemá s dlužníkem úvěrový vztah. Odhad ratingu na ratingové stupnici, kterou používají ratingové agentury, je však poměrně nízký a nezdá se, že by byl v rozporu s odhadem úvěrového ratingu, který pro pozdější období provedla [banka].

| (167) | Německo mimoto předložilo odhad roční pravděpodobnosti selhání společnosti FN GmbH, který použila [banka] pro roky 2009 a 2010. [Banka] poskytla společnosti FN GmbH v roce 2009 dvouletou půjčku ve výši [4–10] milionů EUR. [Banka] odhadla roční pravděpodobnost selhání v roce 2009 i v roce 2010 ve výši [1–5] %. Podle odhadů průměrných pravděpodobností selhání zveřejněných ratingovými agenturami (49) odpovídá roční pravděpodobnost selhání ve výši [1–5] % ratingu mezi [...] a [...]. |
| --- | --- |

(167)

Německo mimoto předložilo odhad roční pravděpodobnosti selhání společnosti FN GmbH, který použila [banka] pro roky 2009 a 2010. [Banka] poskytla společnosti FN GmbH v roce 2009 dvouletou půjčku ve výši [4–10] milionů EUR. [Banka] odhadla roční pravděpodobnost selhání v roce 2009 i v roce 2010 ve výši [1–5] %. Podle odhadů průměrných pravděpodobností selhání zveřejněných ratingovými agenturami (49) odpovídá roční pravděpodobnost selhání ve výši [1–5] % ratingu mezi [...] a [...].

Kolaterál a ztrátovost ze selhání (LGD) (50)

| (168) | První půjčka byla v době, kdy byla poskytnuta (11. dubna 2003), zajištěna tímto kolaterálem:






  a) | Zástavní právo k pozemku a budovám letiště (přibližně 6,2 milionu m2). Společnost FN GmbH odkoupila pozemek od německého státu v roce 2002 za cenu ve výši [5–20] milionů EUR. Ve zprávě nezávislého odhadce ze září 2002 se uvádí, že tržní hodnota pozemku je přibližně [5–20] milionů EUR. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2002 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [5–20] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 1 existovalo přednostní zástavní právo k pozemku ve prospěch [...] s částkou ve výši [1–6] milionů EUR. |
| --- | --- | --- |

(168)

První půjčka byla v době, kdy byla poskytnuta (11. dubna 2003), zajištěna tímto kolaterálem:

a)

Zástavní právo k pozemku a budovám letiště (přibližně 6,2 milionu m2). Společnost FN GmbH odkoupila pozemek od německého státu v roce 2002 za cenu ve výši [5–20] milionů EUR. Ve zprávě nezávislého odhadce ze září 2002 se uvádí, že tržní hodnota pozemku je přibližně [5–20] milionů EUR. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2002 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [5–20] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 1 existovalo přednostní zástavní právo k pozemku ve prospěch [...] s částkou ve výši [1–6] milionů EUR.

| b) | Osobní záruka pana [...]; Německo neposkytlo informace o hodnotě osobní záruky ručitele. |
| --- | --- |

b)

Osobní záruka pana [...]; Německo neposkytlo informace o hodnotě osobní záruky ručitele.

| c) | Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

c)

Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| d) | Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

d)

Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| (169) | Pokud se vezme v úvahu účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([5–20] milionů EUR) a odečte se přednostní pohledávka [...] ([1–6] milionů EUR), zbývá na uhrazení pohledávek věřitele ([5–15] milionů EUR) částka ve výši přibližně [5–15] milionů EUR. Ztrátovost ze selhání se tudíž odhaduje přibližně na [...] % (51). To s největší pravděpodobností představuje konzervativní odhad ztrátovosti ze selhání, jelikož určitou dodatečnou hodnotu lze přičíst i osobní záruce a zastavení podílů, s ohledem na něž chybí informace. |
| --- | --- |

(169)

Pokud se vezme v úvahu účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([5–20] milionů EUR) a odečte se přednostní pohledávka [...] ([1–6] milionů EUR), zbývá na uhrazení pohledávek věřitele ([5–15] milionů EUR) částka ve výši přibližně [5–15] milionů EUR. Ztrátovost ze selhání se tudíž odhaduje přibližně na [...] % (51). To s největší pravděpodobností představuje konzervativní odhad ztrátovosti ze selhání, jelikož určitou dodatečnou hodnotu lze přičíst i osobní záruce a zastavení podílů, s ohledem na něž chybí informace.

| (170) | Druhá půjčka byla v době, kdy byla poskytnuta (17. června 2004), zajištěna tímto kolaterálem:






  a) | Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2003 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [20–40] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 2 existovalo přednostní zástavní právo ve prospěch [...] s částkou ve výši [1–6] milionů EUR a přednostní zástavní právo ve prospěch společnosti EEL GmbH v souvislosti s první půjčkou ve výši [11–20] milionů EUR) (viz půjčka č. 1). |
| --- | --- | --- |

(170)

Druhá půjčka byla v době, kdy byla poskytnuta (17. června 2004), zajištěna tímto kolaterálem:

a)

Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2003 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [20–40] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 2 existovalo přednostní zástavní právo ve prospěch [...] s částkou ve výši [1–6] milionů EUR a přednostní zástavní právo ve prospěch společnosti EEL GmbH v souvislosti s první půjčkou ve výši [11–20] milionů EUR) (viz půjčka č. 1).

| b) | Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

b)

Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| c) | Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

c)

Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| (171) | Pokud se vezme v úvahu účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([20–40] milionů EUR) a odečtou se dvě přednostní pohledávky [...] a společnosti EEL GmbH ([1–6] milionů EUR a [11–20] milionů EUR), zbývá na uhrazení pohledávek společnosti EEL GmbH v souvislosti s půjčkou č. 2 ([1–5] milionů EUR) částka ve výši přibližně [10–25] milionů EUR. Odhadovaná míra výtěžnosti se v tomto případě blíží [...] %. Ztrátovost ze selhání se proto odhaduje na [...]. |
| --- | --- |

(171)

Pokud se vezme v úvahu účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([20–40] milionů EUR) a odečtou se dvě přednostní pohledávky [...] a společnosti EEL GmbH ([1–6] milionů EUR a [11–20] milionů EUR), zbývá na uhrazení pohledávek společnosti EEL GmbH v souvislosti s půjčkou č. 2 ([1–5] milionů EUR) částka ve výši přibližně [10–25] milionů EUR. Odhadovaná míra výtěžnosti se v tomto případě blíží [...] %. Ztrátovost ze selhání se proto odhaduje na [...].

| (172) | Třetí půjčka byla v době, kdy byla poskytnuta (28. července 2004), zajištěna tímto kolaterálem:






  a) | Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2003 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [20–40] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 3 existovalo přednostní zástavní právo k pozemku ve prospěch [...] s částkou ve výši [1–6] milionů EUR a přednostní zástavní právo ve prospěch věřitele v souvislosti s první a druhou půjčkou v celkové výši [10–20] milionů EUR. |
| --- | --- | --- |

(172)

Třetí půjčka byla v době, kdy byla poskytnuta (28. července 2004), zajištěna tímto kolaterálem:

a)

Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2003 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [20–40] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 3 existovalo přednostní zástavní právo k pozemku ve prospěch [...] s částkou ve výši [1–6] milionů EUR a přednostní zástavní právo ve prospěch věřitele v souvislosti s první a druhou půjčkou v celkové výši [10–20] milionů EUR.

| b) | Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

b)

Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| c) | Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

c)

Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH. Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| d) | Zastavení podniku společnosti FN GmbH. Ohledně hodnoty tohoto kolaterálu nejsou k dispozici žádné informace. |
| --- | --- |

d)

Zastavení podniku společnosti FN GmbH. Ohledně hodnoty tohoto kolaterálu nejsou k dispozici žádné informace.

| (173) | Pokud se vezme v úvahu účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([20–40] milionů EUR) a odečtou se dvě přednostní pohledávky [...] a společnosti EEL GmbH ([1–6] milionů EUR a [10–20] milionů EUR), zbývá na uhrazení pohledávek věřitele v souvislosti s půjčkou č. 3 ([2–5] milionů EUR) částka ve výši přibližně [10–20] milionů EUR. Míra výtěžnosti v tomto případě činí [...] %. Ztrátovost ze selhání se tudíž odhaduje na [...]. |
| --- | --- |

(173)

Pokud se vezme v úvahu účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([20–40] milionů EUR) a odečtou se dvě přednostní pohledávky [...] a společnosti EEL GmbH ([1–6] milionů EUR a [10–20] milionů EUR), zbývá na uhrazení pohledávek věřitele v souvislosti s půjčkou č. 3 ([2–5] milionů EUR) částka ve výši přibližně [10–20] milionů EUR. Míra výtěžnosti v tomto případě činí [...] %. Ztrátovost ze selhání se tudíž odhaduje na [...].

| (174) | V době poskytnutí půjčky č. 4 (1. července 2005) byly všechny předchozí půjčky a platby neuhrazených a dosud dlužných úroků ve výši přibližně [0,5–3] milionů EUR prodlouženy se stejnou splatností (do 31. prosince 2010). Celková výše půjček činila [20–30] milionů EUR plus neuhrazené úroky ve výši [0,5–3] milionů EUR. K zajištění těchto pohledávek společnosti EEL GmbH byl schválen tento kolaterál:






  a) | Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2004 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [20–40] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 4 existovala přednostní pohledávka ve prospěch věřitele související s první, druhou a třetí půjčkou v celkové výši [10–25] milionů EUR. S ohledem na půjčku poskytnutou [...] již neexistovala žádná přednostní pohledávka (52). |
| --- | --- | --- |

(174)

V době poskytnutí půjčky č. 4 (1. července 2005) byly všechny předchozí půjčky a platby neuhrazených a dosud dlužných úroků ve výši přibližně [0,5–3] milionů EUR prodlouženy se stejnou splatností (do 31. prosince 2010). Celková výše půjček činila [20–30] milionů EUR plus neuhrazené úroky ve výši [0,5–3] milionů EUR. K zajištění těchto pohledávek společnosti EEL GmbH byl schválen tento kolaterál:

a)

Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2004 (včetně investic do pozemku a budov) činila přibližně [20–40] milionů EUR. V době poskytnutí půjčky č. 4 existovala přednostní pohledávka ve prospěch věřitele související s první, druhou a třetí půjčkou v celkové výši [10–25] milionů EUR. S ohledem na půjčku poskytnutou [...] již neexistovala žádná přednostní pohledávka (52).

| b) | Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

b)

Zastavení podílů společnosti Airport Network (AV) B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| c) | Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů. |
| --- | --- |

c)

Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů.

| d) | K zajištění všech pohledávek společnosti EEL GmbH v souvislosti se všemi půjčkami poskytl mimoto [...] dne 1. července 2005 osobní záruku. Tato záruka prodlužovala předchozí záruku poskytnutou [...] v souvislosti s první půjčkou dne 8. června 2003. Německo předložilo odhad hodnoty osobního majetku [...] s vyloučením hodnoty jeho podílů ve společnostech Airport Niederrhein Holding GmbH a FN GmbH, aby se zamezilo dvojímu započtení kolaterálu. Na konci roku 2004 činila hodnota osobního majetku ručitele podle odhadu přibližně [20–40] milionů EUR (53). |
| --- | --- |

d)

K zajištění všech pohledávek společnosti EEL GmbH v souvislosti se všemi půjčkami poskytl mimoto [...] dne 1. července 2005 osobní záruku. Tato záruka prodlužovala předchozí záruku poskytnutou [...] v souvislosti s první půjčkou dne 8. června 2003. Německo předložilo odhad hodnoty osobního majetku [...] s vyloučením hodnoty jeho podílů ve společnostech Airport Niederrhein Holding GmbH a FN GmbH, aby se zamezilo dvojímu započtení kolaterálu. Na konci roku 2004 činila hodnota osobního majetku ručitele podle odhadu přibližně [20–40] milionů EUR (53).

| (175) | Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([20–40] milionů EUR) a osobní záruka [...] ([20–40] milionů EUR) pokrývají více než 100 % celkové výše půjček a splatných úroků ([20–30] milionů EUR plus [0,5–3] miliony EUR). Míra výtěžnosti tudíž činí [...] % a ztrátovost ze selhání je [...]. |
| --- | --- |

(175)

Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([20–40] milionů EUR) a osobní záruka [...] ([20–40] milionů EUR) pokrývají více než 100 % celkové výše půjček a splatných úroků ([20–30] milionů EUR plus [0,5–3] miliony EUR). Míra výtěžnosti tudíž činí [...] % a ztrátovost ze selhání je [...].

| (176) | Dne 29. listopadu 2010 byla splatnost všech poskytnutých půjček v celkové výši [20–30] milionů EUR a kumulovaných a splatných úroků ve výši [5–10] milionů EUR prodloužena o dalších šest let do 31. prosince 2016. Dlužná částka byla zajištěna tímto kolaterálem:






  a) | Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2009 (včetně investic do pozemků a staveb) není Komisi známa. Poslední známá účetní hodnota dlouhodobých aktiv činila [20–40] milionů EUR na konci roku 2005. Německo uvedlo, že účetní hodnota pozemku a budov na konci roku 2010 činila [30–70] milionů EUR (54). Jelikož tato hodnota byla v účetnictví vykázána krátce po druhém prodloužení půjček, lze ji uznat jako hodnotu dostupného kolaterálu. V té době existovalo přednostní zástavní právo k pozemku a budovám k zajištění pohledávek [banky] ve výši [0,5–3] miliony EUR. |
| --- | --- | --- |

(176)

Dne 29. listopadu 2010 byla splatnost všech poskytnutých půjček v celkové výši [20–30] milionů EUR a kumulovaných a splatných úroků ve výši [5–10] milionů EUR prodloužena o dalších šest let do 31. prosince 2016. Dlužná částka byla zajištěna tímto kolaterálem:

a)

Zástavní právo k pozemku a budovám letiště. Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště na konci roku 2009 (včetně investic do pozemků a staveb) není Komisi známa. Poslední známá účetní hodnota dlouhodobých aktiv činila [20–40] milionů EUR na konci roku 2005. Německo uvedlo, že účetní hodnota pozemku a budov na konci roku 2010 činila [30–70] milionů EUR (54). Jelikož tato hodnota byla v účetnictví vykázána krátce po druhém prodloužení půjček, lze ji uznat jako hodnotu dostupného kolaterálu. V té době existovalo přednostní zástavní právo k pozemku a budovám k zajištění pohledávek [banky] ve výši [0,5–3] miliony EUR.

| b) | Zastavení podílů společnosti Airport Network B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů v době druhého prodloužení. |
| --- | --- |

b)

Zastavení podílů společnosti Airport Network B.V. ve společnosti Airport Niederrhein Holding (ANH) GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů v době druhého prodloužení.

| c) | Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů v době druhého prodloužení. |
| --- | --- |

c)

Zastavení podílů společnosti ANH GmbH ve společnosti FN GmbH; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů v době druhého prodloužení.

| d) | Zastavení podílů společnosti FN GmbH ve společnostech FN Gewerbe GmbH a FN Grundbesitzgesellschaft; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů v době druhého prodloužení. |
| --- | --- |

d)

Zastavení podílů společnosti FN GmbH ve společnostech FN Gewerbe GmbH a FN Grundbesitzgesellschaft; Německo neposkytlo informace o hodnotě těchto podílů v době druhého prodloužení.

| e) | Osobní záruka, kterou poskytl společnosti [...], s odhadovanou hodnotou ve výši přibližně [30–70] milionů EUR (55). |
| --- | --- |

e)

Osobní záruka, kterou poskytl společnosti [...], s odhadovanou hodnotou ve výši přibližně [30–70] milionů EUR (55).

| (177) | Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([30–70] milionů EUR) a osobní záruka s odhadovanou hodnotou ve výši přibližně [30–70] milionů EUR po odečtení přednostního zástavního práva [banky] ([0,5–3] miliony EUR) pokrývá přibližně [...] % celkové výše půjček a splatných úroků ([20–30] milionů EUR plus [5–10] milionů EUR), což znamená, že ztrátovost při selhání činí [...]. |
| --- | --- |

(177)

Účetní hodnota dlouhodobých aktiv letiště ([30–70] milionů EUR) a osobní záruka s odhadovanou hodnotou ve výši přibližně [30–70] milionů EUR po odečtení přednostního zástavního práva [banky] ([0,5–3] miliony EUR) pokrývá přibližně [...] % celkové výše půjček a splatných úroků ([20–30] milionů EUR plus [5–10] milionů EUR), což znamená, že ztrátovost při selhání činí [...].

| (178) | V následující tabulce jsou pro každou půjčku shrnuty informace o ratingu a kolaterálu:

  Tabulka 6


  Rating a kolaterál u každé půjčky














  Půjčka | Datum | Částka v milionech EUR (půjčka + splatné úroky) | Rating emitenta | Hodnota kolaterálu (pozemek a budovy a osobní záruka) | Přednostní pohledávka [...] | Přednostní pohledávka [banka] | Míra výtěž-nosti | LGD |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Půjčka č. 1 | 11.4.2003 | [11–20] | (...) | [5–20] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| Půjčka č. 2 | 17.6.2004 | [2–5] | (...) | [20–40] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| Půjčka č. 3 | 28.7.2004 | [2–5] | (...) | [20–40] | [1–6] | (...) | (...) | (...) |
| Půjčka č. 4 a první prodloužení | 1.7.2005 | [20–33] | (...) | [40–100] | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Druhé prodloužení | 29.11.2010 | [24–40] | (...) | [70–120] | (...) | [1–3] | (...) | (...) |

(178)

V následující tabulce jsou pro každou půjčku shrnuty informace o ratingu a kolaterálu:

Tabulka 6

Rating a kolaterál u každé půjčky

Půjčka

Datum

Částka v milionech EUR (půjčka + splatné úroky)

Rating emitenta

Hodnota kolaterálu (pozemek a budovy a osobní záruka)

Přednostní pohledávka [...]

Přednostní pohledávka [banka]

Míra výtěž-nosti

LGD

Půjčka č. 1

11.4.2003

[11–20]

(...)

[5–20]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

Půjčka č. 2

17.6.2004

[2–5]

(...)

[20–40]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

Půjčka č. 3

28.7.2004

[2–5]

(...)

[20–40]

[1–6]

(...)

(...)

(...)

Půjčka č. 4 a první prodloužení

1.7.2005

[20–33]

(...)

[40–100]

(...)

(...)

(...)

(...)

Druhé prodloužení

29.11.2010

[24–40]

(...)

[70–120]

(...)

[1–3]

(...)

(...)

| (179) | Podle oznámení o referenčních sazbách z roku 2008 se referenční úrokové sazby stanoví připočtením vhodné rizikové prémie k jednoleté základní sazbě. Vhodné rizikové prémie jsou uvedeny v tabulce v oznámení o referenčních sazbách z roku 2008 a přihlížejí k ratingu dlužníka a úrovni zajištění půjčky. Druhé prodloužení půjček bylo například uděleno s vysokým zajištěním a rating společnosti FN GmbH byl mezi [...] a [...]. V zájmu konzervativního přístupu bere Komise v úvahu rating [...]. Společnost FN GmbH je tudíž zařazena do ratingové kategorie „([...])“ (56) uvedené v tabulce ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. Riziková marže, která odpovídá této ratingové kategorii a vysokému zajištění, činí [...] bazických bodů. Použitelná základní sazba v době prodloužení půjček (dne 29. listopadu 2010) činí 1,24 % (57). |
| --- | --- |

(179)

Podle oznámení o referenčních sazbách z roku 2008 se referenční úrokové sazby stanoví připočtením vhodné rizikové prémie k jednoleté základní sazbě. Vhodné rizikové prémie jsou uvedeny v tabulce v oznámení o referenčních sazbách z roku 2008 a přihlížejí k ratingu dlužníka a úrovni zajištění půjčky. Druhé prodloužení půjček bylo například uděleno s vysokým zajištěním a rating společnosti FN GmbH byl mezi [...] a [...]. V zájmu konzervativního přístupu bere Komise v úvahu rating [...]. Společnost FN GmbH je tudíž zařazena do ratingové kategorie „([...])“ (56) uvedené v tabulce ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. Riziková marže, která odpovídá této ratingové kategorii a vysokému zajištění, činí [...] bazických bodů. Použitelná základní sazba v době prodloužení půjček (dne 29. listopadu 2010) činí 1,24 % (57).

| (180) | V následující tabulce jsou shrnuty informace o skutečných úrokových sazbách u půjček a srovnávacích referenčních sazbách platných v době poskytnutí půjček podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008:

  Tabulka 7


  Referenční úrokové sazby v porovnání s účtovanými úrokovými sazbami














  Půjčka | Datum | Doba trvání | Rating emitenta | LGD | Jednoletá základní sazba EURIBOR (tříměsíční průměry) (v %) | Riziková marže podle sdělení | Celková referenční úroková sazba | Účtovaná úroková sazba |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Půjčka č. 1 | 11.4.2003 | (...) | (...) | (...) | 2,50 | (...) | [1–6] | [3–7] |
| Půjčka č. 2 | 17.6.2004 | (...) | (...) | (...) | 2,30 | (...) | [1–6] | [3–7] |
| Půjčka č. 3 | 28.7.2004 | (...) | (...) | (...) | 2,35 | (...) | [1–6] | [6–9] |
| Půjčka č. 4 a první prodloužení | 1.7.2005 | (...) | (...) | (...) | 2,20 | (...) | [1–6] | [1–5] |
| Druhé prodloužení | 29.11.2010 | (...) | (...) | (...) | 2,20 | (...) | [1–6] | [1–5] |

(180)

V následující tabulce jsou shrnuty informace o skutečných úrokových sazbách u půjček a srovnávacích referenčních sazbách platných v době poskytnutí půjček podle sdělení o referenčních sazbách z roku 2008:

Tabulka 7

Referenční úrokové sazby v porovnání s účtovanými úrokovými sazbami

Půjčka

Datum

Doba trvání

Rating emitenta

LGD

Jednoletá základní sazba EURIBOR (tříměsíční průměry) (v %)

Riziková marže podle sdělení

Celková referenční úroková sazba

Účtovaná úroková sazba

Půjčka č. 1

11.4.2003

(...)

(...)

(...)

2,50

(...)

[1–6]

[3–7]

Půjčka č. 2

17.6.2004

(...)

(...)

(...)

2,30

(...)

[1–6]

[3–7]

Půjčka č. 3

28.7.2004

(...)

(...)

(...)

2,35

(...)

[1–6]

[6–9]

Půjčka č. 4 a první prodloužení

1.7.2005

(...)

(...)

(...)

2,20

(...)

[1–6]

[1–5]

Druhé prodloužení

29.11.2010

(...)

(...)

(...)

2,20

(...)

[1–6]

[1–5]

| (181) | Podle výše uvedených odhadů byly půjčky č. 1, 2 a 3 poskytnuty s úrokovými sazbami, které značně převyšovaly použitelné referenční sazby. Komise se proto domnívá, že společnost FN GmbH nezískala prostřednictvím těchto opatření žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(181)

Podle výše uvedených odhadů byly půjčky č. 1, 2 a 3 poskytnuty s úrokovými sazbami, které značně převyšovaly použitelné referenční sazby. Komise se proto domnívá, že společnost FN GmbH nezískala prostřednictvím těchto opatření žádnou hospodářskou výhodu.

| (182) | Co se týká druhého prodloužení, z výše uvedených údajů rovněž vyplývá, že bylo provedeno za tržních podmínek, jelikož úroková sazba při tomto prodloužení je vyšší než odhadovaná referenční úroková sazba. Některé prvky však zpochybňují neexistenci státní podpory obsažené ve druhém prodloužení, například skutečnost, že příjemce dosud nesplatil předchozí půjčky, existence podpory v půjčce č. 4 a prvním prodloužení a krátká doba, která uplynula mezi druhým prodloužením a předběžnou dohodou o kapitalizaci pohledávky, jež byla uzavřena mezi orgány veřejné moci a společností FN GmbH, jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění. Komise každopádně usuzuje, že z týchž důvodů, jaké jsou uvedeny v oddíle 9.4 týkajícím se slučitelnosti podpory obsažené v prvním prodloužení s vnitřním trhem, lze v případě, že by i druhé prodloužení představovalo státní podporu, tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(182)

Co se týká druhého prodloužení, z výše uvedených údajů rovněž vyplývá, že bylo provedeno za tržních podmínek, jelikož úroková sazba při tomto prodloužení je vyšší než odhadovaná referenční úroková sazba. Některé prvky však zpochybňují neexistenci státní podpory obsažené ve druhém prodloužení, například skutečnost, že příjemce dosud nesplatil předchozí půjčky, existence podpory v půjčce č. 4 a prvním prodloužení a krátká doba, která uplynula mezi druhým prodloužením a předběžnou dohodou o kapitalizaci pohledávky, jež byla uzavřena mezi orgány veřejné moci a společností FN GmbH, jak bylo uvedeno v 45. bodě odůvodnění. Komise každopádně usuzuje, že z týchž důvodů, jaké jsou uvedeny v oddíle 9.4 týkajícím se slučitelnosti podpory obsažené v prvním prodloužení s vnitřním trhem, lze v případě, že by i druhé prodloužení představovalo státní podporu, tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

| (183) | Půjčka č. 4 a první prodloužení byly uděleny s nižší úrokovou sazbou, než je referenční sazba, a to s rozdílem o [...] bazických bodů. Komise proto zastává názor, že co se týká půjčky č. 4 a prvního prodloužení, společnost FN GmbH obdržela hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala (58). |
| --- | --- |

(183)

Půjčka č. 4 a první prodloužení byly uděleny s nižší úrokovou sazbou, než je referenční sazba, a to s rozdílem o [...] bazických bodů. Komise proto zastává názor, že co se týká půjčky č. 4 a prvního prodloužení, společnost FN GmbH obdržela hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala (58).

8.3.4.   Selektivita

| (184) | V daném případě Komise uvádí, že opatření č. 1 (půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení) představuje opatření jednotlivé podpory, které bylo provedeno pouze ve prospěch společnosti FN GmbH, a nejedná se o obecné opatření. |
| --- | --- |

(184)

V daném případě Komise uvádí, že opatření č. 1 (půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení) představuje opatření jednotlivé podpory, které bylo provedeno pouze ve prospěch společnosti FN GmbH, a nejedná se o obecné opatření.

| (185) | Výhoda, kterou opatření č. 1 (půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení) poskytlo společnosti FN GmbH, je proto selektivní. |
| --- | --- |

(185)

Výhoda, kterou opatření č. 1 (půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení) poskytlo společnosti FN GmbH, je proto selektivní.

8.3.5.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (186) | Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie finanční podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky (59). Obecně platí, že pokud zvýhodnění poskytnuté členským státem posílí postavení podniku ve srovnání s jinými podniky, které s ním na daném unijním trhu soutěží, je nutné vycházet z toho, že obchod mezi členskými státy je tímto zvýhodněním ovlivněn (60). |
| --- | --- |

(186)

Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie finanční podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky (59). Obecně platí, že pokud zvýhodnění poskytnuté členským státem posílí postavení podniku ve srovnání s jinými podniky, které s ním na daném unijním trhu soutěží, je nutné vycházet z toho, že obchod mezi členskými státy je tímto zvýhodněním ovlivněn (60).

| (187) | Správci letišť soutěží na evropské úrovni s cílem přilákat letecké společnosti, aby otevřely nové trasy z jejich letišť nebo zvýšily četnost na těchto trasách. Při výběru letišť, na nichž mají být otevřeny nové trasy nebo přidány nové četnosti na stávajících trasách, porovnávají letecké společnosti letiště na základě faktorů, jako je druh poskytovaných letištních služeb a dotyčných zákazníků, obyvatelstvo nebo hospodářská činnost, přetížení, existence přístupu po zemi a výše poplatků za používání letištní infrastruktury a služeb a související všeobecné obchodní podmínky (61). Poskytnutím financování společnosti FN GmbH za příznivějších podmínek, než jsou běžné tržní podmínky, tudíž Německo této společnosti umožnilo soutěžit agresivněji s ostatními správci letišť s cílem přilákat letecké společnosti, než by mohla učinit, pokud by musela hradit kapitálové náklady v souladu s běžnými tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(187)

Správci letišť soutěží na evropské úrovni s cílem přilákat letecké společnosti, aby otevřely nové trasy z jejich letišť nebo zvýšily četnost na těchto trasách. Při výběru letišť, na nichž mají být otevřeny nové trasy nebo přidány nové četnosti na stávajících trasách, porovnávají letecké společnosti letiště na základě faktorů, jako je druh poskytovaných letištních služeb a dotyčných zákazníků, obyvatelstvo nebo hospodářská činnost, přetížení, existence přístupu po zemi a výše poplatků za používání letištní infrastruktury a služeb a související všeobecné obchodní podmínky (61). Poskytnutím financování společnosti FN GmbH za příznivějších podmínek, než jsou běžné tržní podmínky, tudíž Německo této společnosti umožnilo soutěžit agresivněji s ostatními správci letišť s cílem přilákat letecké společnosti, než by mohla učinit, pokud by musela hradit kapitálové náklady v souladu s běžnými tržními podmínkami.

| (188) | Opatření č. 1 (půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení) proto mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř EU. |
| --- | --- |

(188)

Opatření č. 1 (půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení) proto mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř EU.

8.3.6.   Závěr

| (189) | Srovnání skutečných úrokových sazeb půjček s referenčními sazbami odvozenými ze sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 prokazuje, že všechny půjčky a prodloužení půjček s výjimkou půjčky č. 4 a prvního prodloužení byly uděleny s úrokovými sazbami, které jsou vyšší než referenční sazby. |
| --- | --- |

(189)

Srovnání skutečných úrokových sazeb půjček s referenčními sazbami odvozenými ze sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 prokazuje, že všechny půjčky a prodloužení půjček s výjimkou půjčky č. 4 a prvního prodloužení byly uděleny s úrokovými sazbami, které jsou vyšší než referenční sazby.

| (190) | Komise proto může vyvodit závěr, že půjčky č. 1, 2 a 3 byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami, zatímco u půjčky č. 4 a prvního prodloužení tomu tak nebylo. Otázku, zda bylo druhé prodloužení uděleno v souladu s tržními podmínkami, ponechává Komise otevřenou. |
| --- | --- |

(190)

Komise proto může vyvodit závěr, že půjčky č. 1, 2 a 3 byly poskytnuty v souladu s tržními podmínkami, zatímco u půjčky č. 4 a prvního prodloužení tomu tak nebylo. Otázku, zda bylo druhé prodloužení uděleno v souladu s tržními podmínkami, ponechává Komise otevřenou.

| (191) | Jelikož jsou splněna kumulativní kritéria podle čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise se domnívá, že půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení obsažené v opatření č. 1 zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(191)

Jelikož jsou splněna kumulativní kritéria podle čl. 107 odst. 1 SFEU, Komise se domnívá, že půjčka č. 4, první a případně druhé prodloužení obsažené v opatření č. 1 zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.4.   Existence podpory v případě podpory poskytnuté spolkovou zemí Severní Porýní-Vestfálsko (opatření č. 2)

8.4.1.   Pojem podnik a hospodářská činnost

| (192) | Použije se stejné odůvodnění jako s ohledem na povahu podpory u opatření č. 1 (viz oddíl 8.3.1), ačkoli Německo tvrdilo, že se jedná o existující podporu (viz 102. bod odůvodnění). V rozsudku ve věci Leipzig-Halle Soudní dvůr potvrdil, že od roku 2000, tj. před provedením opatření č. 2 dne 15. října 2002, by se na výstavbu letištní infrastruktury měla vztahovat pravidla státní podpory. Komise proto zastává názor, že opatření v době svého provedení představovalo podporu. V rozporu s tvrzením Německa neovlivňuje toto hodnocení skutečnost, že opatření bylo přijato podle směrnic z roku 1993. Směrnice z roku 1993 představovaly pouze právní základ, který spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko od roku 1993 umožňoval uvážit případná opatření podpory regionálních letišť. Nepředstavovaly však neodvolatelný závazek vůči společnosti FN GmbH týkající se provedení opatření č. 2 ani nezakládaly právní nárok příjemce (jak je výslovně stanoveno v § 1 směrnic z roku 1993). Opatření č. 2 představuje ve skutečnosti použití režimu zavedeného směrnicemi z roku 1993 v jednotlivém případě. |
| --- | --- |

(192)

Použije se stejné odůvodnění jako s ohledem na povahu podpory u opatření č. 1 (viz oddíl 8.3.1), ačkoli Německo tvrdilo, že se jedná o existující podporu (viz 102. bod odůvodnění). V rozsudku ve věci Leipzig-Halle Soudní dvůr potvrdil, že od roku 2000, tj. před provedením opatření č. 2 dne 15. října 2002, by se na výstavbu letištní infrastruktury měla vztahovat pravidla státní podpory. Komise proto zastává názor, že opatření v době svého provedení představovalo podporu. V rozporu s tvrzením Německa neovlivňuje toto hodnocení skutečnost, že opatření bylo přijato podle směrnic z roku 1993. Směrnice z roku 1993 představovaly pouze právní základ, který spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko od roku 1993 umožňoval uvážit případná opatření podpory regionálních letišť. Nepředstavovaly však neodvolatelný závazek vůči společnosti FN GmbH týkající se provedení opatření č. 2 ani nezakládaly právní nárok příjemce (jak je výslovně stanoveno v § 1 směrnic z roku 1993). Opatření č. 2 představuje ve skutečnosti použití režimu zavedeného směrnicemi z roku 1993 v jednotlivém případě.

| (193) | Komise proto vyvozuje závěr, že může opatření č. 2 přezkoumat podle pravidel státní podpory, jelikož v době, kdy bylo provedeno, bylo zřejmé, že společnost FN GmbH vykonává hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(193)

Komise proto vyvozuje závěr, že může opatření č. 2 přezkoumat podle pravidel státní podpory, jelikož v době, kdy bylo provedeno, bylo zřejmé, že společnost FN GmbH vykonává hospodářskou činnost.

8.4.2.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (194) | Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, veřejná podpora byla vyplacena přímo z rozpočtu spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko jako přímá dotace ve prospěch společnosti FN GmbH. Prostředky, které poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, byly tudíž financovány ze státních zdrojů a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(194)

Jak je uvedeno v 111. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení, veřejná podpora byla vyplacena přímo z rozpočtu spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko jako přímá dotace ve prospěch společnosti FN GmbH. Prostředky, které poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko, byly tudíž financovány ze státních zdrojů a lze je přičíst státu.

8.4.3.   Hospodářská výhoda

| (195) | Za účelem posouzení, zda opatření státu představuje podporu, je třeba určit, zda podnik-příjemce obdržel hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal. |
| --- | --- |

(195)

Za účelem posouzení, zda opatření státu představuje podporu, je třeba určit, zda podnik-příjemce obdržel hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal.

| (196) | V případě, který je předmětem šetření, poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko veřejné prostředky ve formě přímé dotace na podporu investic do infrastruktury na letišti. Tyto prostředky obdržela společnost FN GmbH jakožto správce letiště za účelem financování investic na letišti. Komise podotýká, že by investor v tržním hospodářství takovouto dotaci bez jakékoli odměny a vyhlídky na rentabilitu neposkytl. |
| --- | --- |

(196)

V případě, který je předmětem šetření, poskytla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko veřejné prostředky ve formě přímé dotace na podporu investic do infrastruktury na letišti. Tyto prostředky obdržela společnost FN GmbH jakožto správce letiště za účelem financování investic na letišti. Komise podotýká, že by investor v tržním hospodářství takovouto dotaci bez jakékoli odměny a vyhlídky na rentabilitu neposkytl.

| (197) | Dotace určená na investice proto snižuje investiční náklady, které by provozovatel letiště musel zpravidla nést, a to bez jakékoli odměny, poskytuje proto společnosti FN GmbH hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(197)

Dotace určená na investice proto snižuje investiční náklady, které by provozovatel letiště musel zpravidla nést, a to bez jakékoli odměny, poskytuje proto společnosti FN GmbH hospodářskou výhodu.

8.4.4.   Selektivita

| (198) | Komise v souvislosti s daným případem uvádí, že opatření č. 2 představuje individuální použití režimu, na jehož základě bylo zvýhodněno nejen letiště Niederrhein Weeze, nýbrž i řada jiných letišť nacházejících se ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko. Dotyčný režim však nepředstavuje obecné opatření vztahující se na všechna letiště v Severním Porýní-Vestfálsku, jelikož větší letiště jako Düsseldorf a Kolín nad Rýnem/Bonn nejsou pro toto opatření podpory ze strany spolkové země způsobilá. I v případě, že by byla pro podporu způsobilá všechna letiště ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko, bylo by nutno toto odvětvové opatření považovat za selektivní, jelikož zvýhodňovalo pouze určité odvětví v určitém regionu. |
| --- | --- |

(198)

Komise v souvislosti s daným případem uvádí, že opatření č. 2 představuje individuální použití režimu, na jehož základě bylo zvýhodněno nejen letiště Niederrhein Weeze, nýbrž i řada jiných letišť nacházejících se ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko. Dotyčný režim však nepředstavuje obecné opatření vztahující se na všechna letiště v Severním Porýní-Vestfálsku, jelikož větší letiště jako Düsseldorf a Kolín nad Rýnem/Bonn nejsou pro toto opatření podpory ze strany spolkové země způsobilá. I v případě, že by byla pro podporu způsobilá všechna letiště ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko, bylo by nutno toto odvětvové opatření považovat za selektivní, jelikož zvýhodňovalo pouze určité odvětví v určitém regionu.

| (199) | Výhoda, kterou opatření č. 2 poskytlo společnosti FN GmbH, je proto selektivní. |
| --- | --- |

(199)

Výhoda, kterou opatření č. 2 poskytlo společnosti FN GmbH, je proto selektivní.

8.4.5.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (200) | Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie finanční podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky (62). Obecně platí, že pokud zvýhodnění poskytnuté členským státem posílí postavení podniku ve srovnání s jinými podniky, které s ním na daném unijním trhu soutěží, je nutné vycházet z toho, že obchod mezi členskými státy je tímto zvýhodněním ovlivněn (63). |
| --- | --- |

(200)

Podle judikatury Soudního dvora Evropské unie finanční podpora narušuje hospodářskou soutěž, pokud posiluje postavení určitého podniku ve srovnání s jinými podniky (62). Obecně platí, že pokud zvýhodnění poskytnuté členským státem posílí postavení podniku ve srovnání s jinými podniky, které s ním na daném unijním trhu soutěží, je nutné vycházet z toho, že obchod mezi členskými státy je tímto zvýhodněním ovlivněn (63).

| (201) | Správci letišť soutěží na evropské úrovni s cílem přilákat letecké společnosti, aby otevřely nové trasy z jejich letišť nebo zvýšily četnost na těchto trasách. Při výběru letišť, na nichž mají být otevřeny nové trasy nebo přidány nové četnosti na stávajících trasách, porovnávají letecké společnosti letiště na základě faktorů, jako je druh poskytovaných letištních služeb a dotyčných zákazníků, obyvatelstvo nebo hospodářská činnost, přetížení, existence přístupu po zemi a výše poplatků za používání letištní infrastruktury a služeb a související všeobecné obchodní podmínky (64). Poskytnutím financování společnosti FN GmbH za příznivějších podmínek, než jsou běžné tržní podmínky, tudíž Německo této společnosti umožnilo soutěžit agresivněji s ostatními správci letišť s cílem přilákat letecké společnosti, než by mohla učinit, pokud by musela hradit kapitálové náklady v souladu s běžnými tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(201)

Správci letišť soutěží na evropské úrovni s cílem přilákat letecké společnosti, aby otevřely nové trasy z jejich letišť nebo zvýšily četnost na těchto trasách. Při výběru letišť, na nichž mají být otevřeny nové trasy nebo přidány nové četnosti na stávajících trasách, porovnávají letecké společnosti letiště na základě faktorů, jako je druh poskytovaných letištních služeb a dotyčných zákazníků, obyvatelstvo nebo hospodářská činnost, přetížení, existence přístupu po zemi a výše poplatků za používání letištní infrastruktury a služeb a související všeobecné obchodní podmínky (64). Poskytnutím financování společnosti FN GmbH za příznivějších podmínek, než jsou běžné tržní podmínky, tudíž Německo této společnosti umožnilo soutěžit agresivněji s ostatními správci letišť s cílem přilákat letecké společnosti, než by mohla učinit, pokud by musela hradit kapitálové náklady v souladu s běžnými tržními podmínkami.

| (202) | Opatření č. 2 proto mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř EU. |
| --- | --- |

(202)

Opatření č. 2 proto mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod uvnitř EU.

8.4.6.   Závěr

| (203) | Opatření č. 2 představuje státní podporu pro společnost FN GmbH ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(203)

Opatření č. 2 představuje státní podporu pro společnost FN GmbH ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.5.   Existence podpory v případě podpory obdržené od okresu Kleve (opatření č. 3)

8.5.1.   Pojem podnik a hospodářská činnost

| (204) | Použije se stejné odůvodnění jako s ohledem na povahu podpory u půjček poskytnutých společností EEL GmbH ve veřejném vlastnictví (viz oddíl 8.3.1). Různá dílčí opatření představující opatření č. 3 byla provedena dne 14. března 2002, tj. po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Podle čl. 1 odst. 4 úvěrové smlouvy byl dnem provedení opatření den, k němuž příjemce odkoupil letištní infrastrukturu od německé spolkové vlády, tj. 14. března 2002. |
| --- | --- |

(204)

Použije se stejné odůvodnění jako s ohledem na povahu podpory u půjček poskytnutých společností EEL GmbH ve veřejném vlastnictví (viz oddíl 8.3.1). Různá dílčí opatření představující opatření č. 3 byla provedena dne 14. března 2002, tj. po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Podle čl. 1 odst. 4 úvěrové smlouvy byl dnem provedení opatření den, k němuž příjemce odkoupil letištní infrastrukturu od německé spolkové vlády, tj. 14. března 2002.

| (205) | Komise proto vyvozuje závěr, že může opatření č. 3 přezkoumat a posoudit jeho slučitelnost s pravidly státní podpory, jelikož v době, kdy bylo toto opatření provedeno, bylo zřejmé, že společnost FN GmbH vykonává hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(205)

Komise proto vyvozuje závěr, že může opatření č. 3 přezkoumat a posoudit jeho slučitelnost s pravidly státní podpory, jelikož v době, kdy bylo toto opatření provedeno, bylo zřejmé, že společnost FN GmbH vykonává hospodářskou činnost.

8.5.2.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (206) | Podpora byla společnosti FN GmbH poskytnuta přímo z rozpočtu okresu Kleve. Opatření č. 3 bylo tudíž financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(206)

Podpora byla společnosti FN GmbH poskytnuta přímo z rozpočtu okresu Kleve. Opatření č. 3 bylo tudíž financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

8.5.3.   Hospodářská výhoda

| (207) | Za účelem posouzení, zda opatření státu představuje podporu, je třeba určit, zda podnik-příjemce obdržel hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal. Komise musí v této souvislosti analyzovat, zda okres Kleve jednal jako investor v tržním hospodářství, když se vzdal jedné splátky překlenovacího financování, jež bylo poskytnuto společnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(207)

Za účelem posouzení, zda opatření státu představuje podporu, je třeba určit, zda podnik-příjemce obdržel hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal. Komise musí v této souvislosti analyzovat, zda okres Kleve jednal jako investor v tržním hospodářství, když se vzdal jedné splátky překlenovacího financování, jež bylo poskytnuto společnosti FN GmbH.

| (208) | Chování investora v tržním hospodářství je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku (65). Kritérium investora v tržním hospodářství je obvykle splněno, pokud lze na základě struktury a budoucích perspektiv podniku očekávat v přiměřeném období běžný, s podobným podnikem srovnatelný výnos v podobě vyplácení dividend nebo navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(208)

Chování investora v tržním hospodářství je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku (65). Kritérium investora v tržním hospodářství je obvykle splněno, pokud lze na základě struktury a budoucích perspektiv podniku očekávat v přiměřeném období běžný, s podobným podnikem srovnatelný výnos v podobě vyplácení dividend nebo navýšení kapitálu.

| (209) | V daném případě poskytl okres Kleve společnosti FN GmbH bezúročnou půjčku ve výši [4–10] milionů EUR a zprostil tuto společnost povinnosti uhradit splátku ve výši [2–5] milionů EUR, aniž by získal další odměnu. Toto poslední rozhodnutí představovalo ve skutečnosti provedení ustanovení obsaženého v čl. 4 odst. 1 samotné úvěrové smlouvy, podle něhož nemusí být dotyčná splátka uhrazena, bude-li dosaženo cíle spočívajícího ve vytvoření 350 pracovních míst. Komise tudíž uvádí, že by investor v tržním hospodářství bezúročnou půjčku neposkytl a nevzdal by se splacení její značné části bez jakékoli odměny. |
| --- | --- |

(209)

V daném případě poskytl okres Kleve společnosti FN GmbH bezúročnou půjčku ve výši [4–10] milionů EUR a zprostil tuto společnost povinnosti uhradit splátku ve výši [2–5] milionů EUR, aniž by získal další odměnu. Toto poslední rozhodnutí představovalo ve skutečnosti provedení ustanovení obsaženého v čl. 4 odst. 1 samotné úvěrové smlouvy, podle něhož nemusí být dotyčná splátka uhrazena, bude-li dosaženo cíle spočívajícího ve vytvoření 350 pracovních míst. Komise tudíž uvádí, že by investor v tržním hospodářství bezúročnou půjčku neposkytl a nevzdal by se splacení její značné části bez jakékoli odměny.

| (210) | Při tomto posouzení by investor v tržním hospodářství neměl brát v potaz případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, včetně vytváření pracovních příležitostí, jelikož Komise posuzuje, zda dané opatření představuje podporu, na základě toho, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (66). V daném případě bylo jediným protiplněním za upuštění od splacení části půjčky vytvoření určitého počtu pracovních míst. Tvorbu pracovních příležitostí však nelze brát v rámci zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu v potaz. Jinými slovy, investor v tržním hospodářství by nesouhlasil s upuštěním od úhrady splátky ve výši [2–5] milionů EUR na základě aspektů souvisejících s tvorbou pracovních příležitostí v daném regionu. |
| --- | --- |

(210)

Při tomto posouzení by investor v tržním hospodářství neměl brát v potaz případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, včetně vytváření pracovních příležitostí, jelikož Komise posuzuje, zda dané opatření představuje podporu, na základě toho, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (66). V daném případě bylo jediným protiplněním za upuštění od splacení části půjčky vytvoření určitého počtu pracovních míst. Tvorbu pracovních příležitostí však nelze brát v rámci zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu v potaz. Jinými slovy, investor v tržním hospodářství by nesouhlasil s upuštěním od úhrady splátky ve výši [2–5] milionů EUR na základě aspektů souvisejících s tvorbou pracovních příležitostí v daném regionu.

| (211) | Bezúročná půjčka a upuštění od splacení části půjčky ze strany okresu Kleve proto snížily náklady, které by provozovatel letiště musel zpravidla nést, poskytly tudíž společnosti FN GmbH výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. |
| --- | --- |

(211)

Bezúročná půjčka a upuštění od splacení části půjčky ze strany okresu Kleve proto snížily náklady, které by provozovatel letiště musel zpravidla nést, poskytly tudíž společnosti FN GmbH výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala.

8.5.4.   Selektivita

| (212) | Dotyčná výhoda byla poskytnuta pouze společnosti FN GmbH. Jelikož veřejné financování bylo určeno jednomu podniku, je selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(212)

Dotyčná výhoda byla poskytnuta pouze společnosti FN GmbH. Jelikož veřejné financování bylo určeno jednomu podniku, je selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.5.5.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (213) | Použije se stejné odůvodnění, jaké bylo s ohledem na narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvedeno výše (viz oddíl 8.4.5). |
| --- | --- |

(213)

Použije se stejné odůvodnění, jaké bylo s ohledem na narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvedeno výše (viz oddíl 8.4.5).

8.5.6.   Závěr

| (214) | Z výše uvedených důvodů zastává Komise názor, že veřejné prostředky, které okres Kleve poskytl společnosti FN GmbH na základě dohody týkající se překlenovacího financování části nákladů na odkup letiště, zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(214)

Z výše uvedených důvodů zastává Komise názor, že veřejné prostředky, které okres Kleve poskytl společnosti FN GmbH na základě dohody týkající se překlenovacího financování části nákladů na odkup letiště, zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.6.   Existence podpory v případě podpory, kterou společnost EEL GmbH obdržela od okresu Kleve a obce Weeze (opatření č. 4)

8.6.1.   Pojem podnik a hospodářská činnost

| (215) | Německo uvedlo, že společnost EEL GmbH představuje zvláštní účelovou jednotku, která má umožnit účinné a hospodárné převádění finančních prostředků na společnost FN GmbH. |
| --- | --- |

(215)

Německo uvedlo, že společnost EEL GmbH představuje zvláštní účelovou jednotku, která má umožnit účinné a hospodárné převádění finančních prostředků na společnost FN GmbH.

| (216) | Jak bylo uvedeno v 25. bodě odůvodnění, okres Kleve a obec Weeze založily společnost EEL GmbH za účelem správy letiště před jeho privatizací. Společnost EEL GmbH poté poskytovala půjčky společnosti FN GmbH. Poskytování půjček třetím stranám představuje samo o sobě hospodářskou činnost. Proto v době, kdy byla provedena různá dílčí opatření tvořící opatření č. 4 ve prospěch společnosti EEL GmbH, vykonávala tato společnost hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(216)

Jak bylo uvedeno v 25. bodě odůvodnění, okres Kleve a obec Weeze založily společnost EEL GmbH za účelem správy letiště před jeho privatizací. Společnost EEL GmbH poté poskytovala půjčky společnosti FN GmbH. Poskytování půjček třetím stranám představuje samo o sobě hospodářskou činnost. Proto v době, kdy byla provedena různá dílčí opatření tvořící opatření č. 4 ve prospěch společnosti EEL GmbH, vykonávala tato společnost hospodářskou činnost.

| (217) | S odkazem na článek 101 SFEU zahrnuje pojem podnik subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování. Společnost EEL GmbH jedná pouze jako prostředek orgánů veřejné moci a nevykonává žádné hospodářské činnosti: jejím jediným účelem je soustředit prostředky dvou orgánů veřejné moci za účelem financování rozvoje letišť. |
| --- | --- |

(217)

S odkazem na článek 101 SFEU zahrnuje pojem podnik subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování. Společnost EEL GmbH jedná pouze jako prostředek orgánů veřejné moci a nevykonává žádné hospodářské činnosti: jejím jediným účelem je soustředit prostředky dvou orgánů veřejné moci za účelem financování rozvoje letišť.

| (218) | Jelikož kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU nejsou splněna, Komise se domnívá, že opatření č. 4 neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(218)

Jelikož kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 SFEU nejsou splněna, Komise se domnívá, že opatření č. 4 neobsahuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (219) | I kdyby se společnost EEL GmbH považovala po celou dobu platnosti dílčích opatření tvořících opatření č. 4 za podnik podléhající soutěžnímu právu EU (což není), vedlo by hodnocení Komise k témuž závěru, že opatření č. 4 nepředstavuje státní podporu, jak je prokázáno v následujících oddílech. |
| --- | --- |

(219)

I kdyby se společnost EEL GmbH považovala po celou dobu platnosti dílčích opatření tvořících opatření č. 4 za podnik podléhající soutěžnímu právu EU (což není), vedlo by hodnocení Komise k témuž závěru, že opatření č. 4 nepředstavuje státní podporu, jak je prokázáno v následujících oddílech.

8.6.2.   Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (220) | Společnost EEL GmbH obdržela veškerý kapitál, podporu likvidity a kapitálové injekce v rámci opatření č. 4 od svých společníků, kteří tato opatření financovali ze svých příslušných rozpočtů. Opatření č. 4 zahrnuje rovněž 100 % záruku, kterou poskytla obec Weeze, což zatížilo rozpočet obce. Všechna dílčí opatření tvořící opatření č. 4 byla proto financována z rozpočtových zdrojů dvou místních orgánů, které navíc rozhodly o provedení těchto jednotlivých opatření. |
| --- | --- |

(220)

Společnost EEL GmbH obdržela veškerý kapitál, podporu likvidity a kapitálové injekce v rámci opatření č. 4 od svých společníků, kteří tato opatření financovali ze svých příslušných rozpočtů. Opatření č. 4 zahrnuje rovněž 100 % záruku, kterou poskytla obec Weeze, což zatížilo rozpočet obce. Všechna dílčí opatření tvořící opatření č. 4 byla proto financována z rozpočtových zdrojů dvou místních orgánů, které navíc rozhodly o provedení těchto jednotlivých opatření.

| (221) | Opatření č. 4 je proto financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(221)

Opatření č. 4 je proto financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

8.6.3.   Hospodářská výhoda

| (222) | Za účelem posouzení, zda opatření státu představuje podporu, je třeba určit, zda podnik-příjemce obdržel hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal. |
| --- | --- |

(222)

Za účelem posouzení, zda opatření státu představuje podporu, je třeba určit, zda podnik-příjemce obdržel hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískal.

| (223) | Komise musí v této souvislosti analyzovat, zda okres Kleve a obec Weeze jednaly stejně jako obezřetné, tržně jednající hospodářské subjekty vedené vyhlídkami na dosažení zisku (67) za podobných okolností, když ve prospěch společnosti EEL GmbH provedly kapitálová opatření, poskytly záruky a půjčky a povolily prodloužení jejich splatnosti, jež tvoří opatření č. 4. |
| --- | --- |

(223)

Komise musí v této souvislosti analyzovat, zda okres Kleve a obec Weeze jednaly stejně jako obezřetné, tržně jednající hospodářské subjekty vedené vyhlídkami na dosažení zisku (67) za podobných okolností, když ve prospěch společnosti EEL GmbH provedly kapitálová opatření, poskytly záruky a půjčky a povolily prodloužení jejich splatnosti, jež tvoří opatření č. 4.

| (224) | Nejprve je důležité připomenout, že podle závěru vyvozeného v oddíle 8.3.2 představuje společnost EEL GmbH zvláštní účelovou jednotku, kterou její dva veřejní společníci založili za účelem správy letiště Niederrhein Weeze a od roku 2003 ji využívali výhradně k financování tohoto letiště. To potvrzuje skutečnost, že podle zápisu z valné hromady ve dnech 10. a 11. dubna 2003 omezili tito dva veřejní společníci novou finanční činnost společnosti EEL GmbH důsledně na investice do letiště Niederrhein Weeze. Tento cíl je v souladu s účelem společnosti EEL GmbH stanoveným v článku 2 její zakládací listiny (Gesellschaftsvertrag) ze dne 16. prosince 1999 (68). Jak již bylo objasněno v 153. bodě odůvodnění, společnost EEL GmbH nemá žádné představenstvo. Oběma výkonnými řediteli jsou zástupci veřejných subjektů. Jedním výkonným ředitelem společnosti je zemský rada (Landrat), který je vedoucím okresu okresu Kleve, a druhým výkonným ředitelem je starosta obce Weeze. Společnost EEL GmbH nemá ani stálé zaměstnance a spravuje ji jediný státní úředník z okresu Kleve. Z těchto skutečností vyplývá, že jakékoli rozhodnutí přijaté společností EEL GmbH přijímají ve skutečnosti zástupci veřejných společníků, kteří kromě toho, že zasedají v řídicích orgánech společnosti, zároveň řídí její každodenní činnosti. To potvrzuje, že dotyčná opatření lze přičíst veřejným společníkům. |
| --- | --- |

(224)

Nejprve je důležité připomenout, že podle závěru vyvozeného v oddíle 8.3.2 představuje společnost EEL GmbH zvláštní účelovou jednotku, kterou její dva veřejní společníci založili za účelem správy letiště Niederrhein Weeze a od roku 2003 ji využívali výhradně k financování tohoto letiště. To potvrzuje skutečnost, že podle zápisu z valné hromady ve dnech 10. a 11. dubna 2003 omezili tito dva veřejní společníci novou finanční činnost společnosti EEL GmbH důsledně na investice do letiště Niederrhein Weeze. Tento cíl je v souladu s účelem společnosti EEL GmbH stanoveným v článku 2 její zakládací listiny (Gesellschaftsvertrag) ze dne 16. prosince 1999 (68). Jak již bylo objasněno v 153. bodě odůvodnění, společnost EEL GmbH nemá žádné představenstvo. Oběma výkonnými řediteli jsou zástupci veřejných subjektů. Jedním výkonným ředitelem společnosti je zemský rada (Landrat), který je vedoucím okresu okresu Kleve, a druhým výkonným ředitelem je starosta obce Weeze. Společnost EEL GmbH nemá ani stálé zaměstnance a spravuje ji jediný státní úředník z okresu Kleve. Z těchto skutečností vyplývá, že jakékoli rozhodnutí přijaté společností EEL GmbH přijímají ve skutečnosti zástupci veřejných společníků, kteří kromě toho, že zasedají v řídicích orgánech společnosti, zároveň řídí její každodenní činnosti. To potvrzuje, že dotyčná opatření lze přičíst veřejným společníkům.

| (225) | Při použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na opatření č. 4 je třeba zohlednit náležitě skutečnost, že příjemcem těchto finančních opatření je zvláštní účelová jednotka, kterou založily a vlastní subjekty, jež provedly opatření č. 4, a která se používá výhradně k dosažení jasně vymezeného cíle, jenž tyto subjekty sledují. V této souvislosti je nutno uvážit náležitě i samotný cíl, k němuž je zvláštní účelová jednotka používána a zachována. |
| --- | --- |

(225)

Při použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na opatření č. 4 je třeba zohlednit náležitě skutečnost, že příjemcem těchto finančních opatření je zvláštní účelová jednotka, kterou založily a vlastní subjekty, jež provedly opatření č. 4, a která se používá výhradně k dosažení jasně vymezeného cíle, jenž tyto subjekty sledují. V této souvislosti je nutno uvážit náležitě i samotný cíl, k němuž je zvláštní účelová jednotka používána a zachována.

| (226) | Soukromé podniky obvykle zvláštní účelové jednotky vytvářejí a využívají v řadě různých situací. Možným příkladem je situace, kdy jsou zvláštní účelové jednotky použity v případě založení společného podniku dvěma nezávislými podniky za účelem rozvoje konkrétního projektu nebo vykonávání určité činnosti či funkce (jako je výzkum a vývoj, výroba, distribuce) (69) ve prospěch obou podniků. Zvláštní účelová jednotka proto představuje právní strukturu, jíž oba podniky přidělují zdroje (finanční prostředky, zaměstnance, majetek ...), jež jsou nezbytné k provádění společného projektu, funkce nebo činnosti a jejichž prostřednictvím realizují společný projekt nebo vykonávají společnou funkci či činnost. V určitých případech, například tehdy, plní-li zvláštní účelová jednotka funkci pouze v oblasti výroby nebo výzkumu a vývoje, získává financování ze strany svých mateřských společností, aniž by sama vytvářela zisk, který by bylo možno rozdělit akcionářům/společníkům například ve formě dividend. Místo vytváření zisku přispívá k vykonávání činností, které její mateřské společnosti pokládají za nezbytné k dosažení svých cílů. |
| --- | --- |

(226)

Soukromé podniky obvykle zvláštní účelové jednotky vytvářejí a využívají v řadě různých situací. Možným příkladem je situace, kdy jsou zvláštní účelové jednotky použity v případě založení společného podniku dvěma nezávislými podniky za účelem rozvoje konkrétního projektu nebo vykonávání určité činnosti či funkce (jako je výzkum a vývoj, výroba, distribuce) (69) ve prospěch obou podniků. Zvláštní účelová jednotka proto představuje právní strukturu, jíž oba podniky přidělují zdroje (finanční prostředky, zaměstnance, majetek ...), jež jsou nezbytné k provádění společného projektu, funkce nebo činnosti a jejichž prostřednictvím realizují společný projekt nebo vykonávají společnou funkci či činnost. V určitých případech, například tehdy, plní-li zvláštní účelová jednotka funkci pouze v oblasti výroby nebo výzkumu a vývoje, získává financování ze strany svých mateřských společností, aniž by sama vytvářela zisk, který by bylo možno rozdělit akcionářům/společníkům například ve formě dividend. Místo vytváření zisku přispívá k vykonávání činností, které její mateřské společnosti pokládají za nezbytné k dosažení svých cílů.

| (227) | Je proto zřejmé, že pokud dva nezávislé soukromé podniky vytvoří a využívají zvláštní účelovou jednotku k dosažení jasně vymezeného cíle a poskytnou jí financování, neposkytují toto financování nutně za účelem dosažení finančních výnosů ve formě dividend nebo plateb úroků stejně jako investor nebo banka. Toto financování poskytují za účelem dosažení cíle, k němuž se tato zvláštní účelová jednotka používá. |
| --- | --- |

(227)

Je proto zřejmé, že pokud dva nezávislé soukromé podniky vytvoří a využívají zvláštní účelovou jednotku k dosažení jasně vymezeného cíle a poskytnou jí financování, neposkytují toto financování nutně za účelem dosažení finančních výnosů ve formě dividend nebo plateb úroků stejně jako investor nebo banka. Toto financování poskytují za účelem dosažení cíle, k němuž se tato zvláštní účelová jednotka používá.

| (228) | Vzhledem k těmto úvahám je nutno chování okresu Kleve a obce Weeze vůči společnosti EEL GmbH analyzovat s přihlédnutím ke skutečnosti, že tyto dva orgány veřejné moci jsou jedinými společníky společnosti EEL GmbH, a se zřetelem k výlučnému cíli, který je společnosti EEL GmbH přidělen od roku 2003, a to poskytnutí různých půjček společnosti FN GmbH a prodloužení jejich splatnosti představující opatření č. 1. V této souvislosti je třeba připomenout, že jednotlivá dílčí opatření tvořící opatření č. 1, jak byla uvedena v oddíle 8.3.2, lze jednoznačně přičíst okresu Kleve a obci Weeze. Jinými slovy, tyto dva orgány veřejné moci navrhly opatření č. 1 a rozhodly o jeho provedení a rozhodly také o využití společnosti EEL GmbH k tomuto účelu. |
| --- | --- |

(228)

Vzhledem k těmto úvahám je nutno chování okresu Kleve a obce Weeze vůči společnosti EEL GmbH analyzovat s přihlédnutím ke skutečnosti, že tyto dva orgány veřejné moci jsou jedinými společníky společnosti EEL GmbH, a se zřetelem k výlučnému cíli, který je společnosti EEL GmbH přidělen od roku 2003, a to poskytnutí různých půjček společnosti FN GmbH a prodloužení jejich splatnosti představující opatření č. 1. V této souvislosti je třeba připomenout, že jednotlivá dílčí opatření tvořící opatření č. 1, jak byla uvedena v oddíle 8.3.2, lze jednoznačně přičíst okresu Kleve a obci Weeze. Jinými slovy, tyto dva orgány veřejné moci navrhly opatření č. 1 a rozhodly o jeho provedení a rozhodly také o využití společnosti EEL GmbH k tomuto účelu.

| (229) | Při použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na opatření č. 4 je tudíž nutno vycházet ze skutečnosti, že o provedení opatření č. 1 a o využití společnosti EEL GmbH k tomuto účelu rozhodly okres Kleve a obec Weeze. Příslušnou otázkou, kterou se musí Komise zabývat, je to, zda by dva hypotetické tržně jednající hospodářské subjekty, které se rozhodly provést stejná opatření, jaká tvoří opatření č. 1, použily zvláštní účelovou jednotku, jako je společnost EEL GmbH, a poskytly by jí podobné financování, jako je financování vyplývající z opatření č. 4, aby dosáhly tohoto cíle? |
| --- | --- |

(229)

Při použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na opatření č. 4 je tudíž nutno vycházet ze skutečnosti, že o provedení opatření č. 1 a o využití společnosti EEL GmbH k tomuto účelu rozhodly okres Kleve a obec Weeze. Příslušnou otázkou, kterou se musí Komise zabývat, je to, zda by dva hypotetické tržně jednající hospodářské subjekty, které se rozhodly provést stejná opatření, jaká tvoří opatření č. 1, použily zvláštní účelovou jednotku, jako je společnost EEL GmbH, a poskytly by jí podobné financování, jako je financování vyplývající z opatření č. 4, aby dosáhly tohoto cíle?

| (230) | V tomto kontextu nevede skutečnost, že některé půjčky mohli společníci poskytnout společnosti EEL GmbH s nižšími úrokovými sazbami, než jsou běžné tržní sazby, že záruka byla poskytnuta bezúplatně nebo že kapitál byl vložen bez jednoznačných vyhlídek na dosažení finančních výnosů, nutně k závěru, že se okres Kleve a obec Weeze nechovaly vůči společnosti EEL GmbH stejně jako tržně jednající hospodářské subjekty. Příslušnou otázkou spíše je, zda bylo financování poskytnuté společnosti EEL GmbH v rámci opatření č. 4 z hlediska tržně jednajícího hospodářského subjektu přiměřené na základě cíle sledovaného společníky společnosti EEL GmbH, a to provedení opatření č. 1. |
| --- | --- |

(230)

V tomto kontextu nevede skutečnost, že některé půjčky mohli společníci poskytnout společnosti EEL GmbH s nižšími úrokovými sazbami, než jsou běžné tržní sazby, že záruka byla poskytnuta bezúplatně nebo že kapitál byl vložen bez jednoznačných vyhlídek na dosažení finančních výnosů, nutně k závěru, že se okres Kleve a obec Weeze nechovaly vůči společnosti EEL GmbH stejně jako tržně jednající hospodářské subjekty. Příslušnou otázkou spíše je, zda bylo financování poskytnuté společnosti EEL GmbH v rámci opatření č. 4 z hlediska tržně jednajícího hospodářského subjektu přiměřené na základě cíle sledovaného společníky společnosti EEL GmbH, a to provedení opatření č. 1.

| (231) | Dva obezřetné, tržně jednající hospodářské subjekty sledující stejný cíl jako veřejní společníci společnosti EEL GmbH by měly v zásadě dvě možnosti: vytvořit zvláštní účelovou jednotku podobnou společnosti EEL GmbH (možnost č. 1), nebo poskytnout společnosti FN GmbH půjčky přímo bez využití zvláštního subjektu (možnost č. 2). Racionální, tržně jednající hospodářský subjekt by jinou možnost, například využití soukromých finančních zprostředkovatelů, kteří by za poskytování takovéto služby účtovali poplatek, nezvažoval. Tato možnost by kvůli zmíněným poplatkům zvýšila náklady na převádění finančních prostředků do společnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(231)

Dva obezřetné, tržně jednající hospodářské subjekty sledující stejný cíl jako veřejní společníci společnosti EEL GmbH by měly v zásadě dvě možnosti: vytvořit zvláštní účelovou jednotku podobnou společnosti EEL GmbH (možnost č. 1), nebo poskytnout společnosti FN GmbH půjčky přímo bez využití zvláštního subjektu (možnost č. 2). Racionální, tržně jednající hospodářský subjekt by jinou možnost, například využití soukromých finančních zprostředkovatelů, kteří by za poskytování takovéto služby účtovali poplatek, nezvažoval. Tato možnost by kvůli zmíněným poplatkům zvýšila náklady na převádění finančních prostředků do společnosti FN GmbH.

| (232) | Komise uvádí, že při rozhodování o financování společnosti EEL GmbH veřejní společníci místo využití finančních zprostředkovatelů omezili svou finanční expozici na to, co bylo naprosto nezbytné k financování společnosti FN GmbH v rámci opatření č. 1:






  a) | výše financování poskytnutého přímo veřejnými společníky společnosti EEL GmbH do roku 2010 ([20–40] milionů EUR (70)) odpovídala částkám, které si společnost FN GmbH vypůjčila od společnosti EEL GmbH ([20–40] milionů EUR (71)); |
| --- | --- | --- |

(232)

Komise uvádí, že při rozhodování o financování společnosti EEL GmbH veřejní společníci místo využití finančních zprostředkovatelů omezili svou finanční expozici na to, co bylo naprosto nezbytné k financování společnosti FN GmbH v rámci opatření č. 1:

a)

výše financování poskytnutého přímo veřejnými společníky společnosti EEL GmbH do roku 2010 ([20–40] milionů EUR (70)) odpovídala částkám, které si společnost FN GmbH vypůjčila od společnosti EEL GmbH ([20–40] milionů EUR (71));

| b) | podmínky financování společnosti EEL GmbH (datum, výše a splatnost) odpovídaly financování společnosti FN GmbH ze strany společnosti EEL GmbH:








  Částka (v mil. EUR) | Datum poskytnutí půjčky společnosti FN GmbH společností EEL GmbH | Datum provedení opatření ze strany Německa ve prospěch společnosti EEL GmbH | Částka (v mil. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [11–20] | 11.4.2003 | 11.4.2003 | [5–15] (+ [2–5] z bankovního úvěru dne 2. května 2003) |
| [2–5] | 17.6.2004 | 16.6.2004 | [2–5] |
| [2–5] | 28.7.2004 | 28.7.2004 | [2–5] |
| Prodloužení půjčky do 31.12.2010 | 1.7.2005 | 1.7.2005 | Prodloužení půjčky do 31.12.2010 a restrukturalizace dluhu |
| Prodloužení půjčky do 31.12.2016 | 29.11.2010 | 29.11.2010 | Prodloužení půjčky do 31.12.2016 |

b)

podmínky financování společnosti EEL GmbH (datum, výše a splatnost) odpovídaly financování společnosti FN GmbH ze strany společnosti EEL GmbH:

Částka (v mil. EUR)

Datum poskytnutí půjčky společnosti FN GmbH společností EEL GmbH

Datum provedení opatření ze strany Německa ve prospěch společnosti EEL GmbH

Částka (v mil. EUR)

[11–20]

11.4.2003

11.4.2003

[5–15] (+ [2–5] z bankovního úvěru dne 2. května 2003)

[2–5]

17.6.2004

16.6.2004

[2–5]

[2–5]

28.7.2004

28.7.2004

[2–5]

Prodloužení půjčky do 31.12.2010

1.7.2005

1.7.2005

Prodloužení půjčky do 31.12.2010 a restrukturalizace dluhu

Prodloužení půjčky do 31.12.2016

29.11.2010

29.11.2010

Prodloužení půjčky do 31.12.2016

| c) | Společnost EEL GmbH nemá ve své rozvaze kromě pohledávek za společností FN GmbH žádná jiná významná aktiva. (Malý) zisk plynoucí z činnosti související s financováním společnosti FN GmbH se objevuje pouze v účetnictví společnosti EEL GmbH, neodpovídá však hotovosti nebo likviditě, jelikož společnost FN GmbH dosud společnosti EEL GmbH dluh nesplatila. |
| --- | --- |

c)

Společnost EEL GmbH nemá ve své rozvaze kromě pohledávek za společností FN GmbH žádná jiná významná aktiva. (Malý) zisk plynoucí z činnosti související s financováním společnosti FN GmbH se objevuje pouze v účetnictví společnosti EEL GmbH, neodpovídá však hotovosti nebo likviditě, jelikož společnost FN GmbH dosud společnosti EEL GmbH dluh nesplatila.

| d) | Vzhledem ke strategii společnosti EEL GmbH týkající se financování společnosti FN GmbH mají tyto úroky pouze zajistit, aby společnost EEL GmbH dosáhla hranice rentability a hradila úroky u obnovených půjček, které poskytli veřejní společníci a [banka], jak dokládají zápisy z valných hromad společnosti EEL GmbH. |
| --- | --- |

d)

Vzhledem ke strategii společnosti EEL GmbH týkající se financování společnosti FN GmbH mají tyto úroky pouze zajistit, aby společnost EEL GmbH dosáhla hranice rentability a hradila úroky u obnovených půjček, které poskytli veřejní společníci a [banka], jak dokládají zápisy z valných hromad společnosti EEL GmbH.

| e) | Společnost EEL GmbH proto není schopna platit svým dvěma společníkům a [bance], pokud společnost FN GmbH nesplatí půjčky a neuhradí úroky, které společnosti EEL GmbH dluží. To znamená, že společnost EEL GmbH nemůže vykonávat žádné jiné hospodářské činnosti, jak tvrdilo Německo. |
| --- | --- |

e)

Společnost EEL GmbH proto není schopna platit svým dvěma společníkům a [bance], pokud společnost FN GmbH nesplatí půjčky a neuhradí úroky, které společnosti EEL GmbH dluží. To znamená, že společnost EEL GmbH nemůže vykonávat žádné jiné hospodářské činnosti, jak tvrdilo Německo.

| (233) | Komise je názoru, že volba možnosti č. 1 ze strany dvou společníků byla v souladu s jejich udávaným cílem vyčlenit prostředky společnosti EEL GmbH výlučně za účelem financování společnosti FN GmbH. |
| --- | --- |

(233)

Komise je názoru, že volba možnosti č. 1 ze strany dvou společníků byla v souladu s jejich udávaným cílem vyčlenit prostředky společnosti EEL GmbH výlučně za účelem financování společnosti FN GmbH.

| (234) | Komise se mimoto domnívá, že v rámci možnosti č. 1 jsou náklady na správu a řízení zvláštní účelové jednotky, jako je společnost EEL GmbH, sníženy na naprosté minimum (žádná imobilizace jiných aktiv než pohledávek za společností FN GmbH, žádní stálí zaměstnanci a vedení, téměř žádné provozní náklady, žádné jiné finanční náklady kromě splácení půjčky poskytnuté [bankou]). To platí tím spíše, jelikož v době, kdy se oba veřejní společníci rozhodli provést opatření č. 1, již společnost EEL GmbH existovala jako nečinná struktura a nemusela být vytvořena ex nihilo. Volba zvláštní účelové jednotky usnadňuje rovněž řízení finančních transakcí se třetími stranami (např. společností FN GmbH nebo soukromou bankou), přičemž snižuje transakční náklady mezi oběma společníky na minimum. Volba možnosti č. 2 by naopak znamenala zavedení duplicitních mechanismů na podporu společnosti FN GmbH, což by zvýšilo správní a právní náklady na převádění finančních prostředků do společnosti FN GmbH (např. duplicitní právní smlouvy) a případně by to mělo nepříznivý dopad na kontrolu a koordinaci projektu. |
| --- | --- |

(234)

Komise se mimoto domnívá, že v rámci možnosti č. 1 jsou náklady na správu a řízení zvláštní účelové jednotky, jako je společnost EEL GmbH, sníženy na naprosté minimum (žádná imobilizace jiných aktiv než pohledávek za společností FN GmbH, žádní stálí zaměstnanci a vedení, téměř žádné provozní náklady, žádné jiné finanční náklady kromě splácení půjčky poskytnuté [bankou]). To platí tím spíše, jelikož v době, kdy se oba veřejní společníci rozhodli provést opatření č. 1, již společnost EEL GmbH existovala jako nečinná struktura a nemusela být vytvořena ex nihilo. Volba zvláštní účelové jednotky usnadňuje rovněž řízení finančních transakcí se třetími stranami (např. společností FN GmbH nebo soukromou bankou), přičemž snižuje transakční náklady mezi oběma společníky na minimum. Volba možnosti č. 2 by naopak znamenala zavedení duplicitních mechanismů na podporu společnosti FN GmbH, což by zvýšilo správní a právní náklady na převádění finančních prostředků do společnosti FN GmbH (např. duplicitní právní smlouvy) a případně by to mělo nepříznivý dopad na kontrolu a koordinaci projektu.

| (235) | Pro dva tržně jednající hospodářské subjekty vedené vyhlídkami na dosažení zisku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu na místě veřejných společníků společnosti EEL GmbH by proto bylo rozumné zvolit spíše možnost č. 2 než možnost č. 1. Komise se domnívá, že kritérium investora v tržním hospodářství je splněno a že společnosti EEL GmbH nebyla poskytnuta žádná hospodářská výhoda. |
| --- | --- |

(235)

Pro dva tržně jednající hospodářské subjekty vedené vyhlídkami na dosažení zisku ve střednědobém až dlouhodobém horizontu na místě veřejných společníků společnosti EEL GmbH by proto bylo rozumné zvolit spíše možnost č. 2 než možnost č. 1. Komise se domnívá, že kritérium investora v tržním hospodářství je splněno a že společnosti EEL GmbH nebyla poskytnuta žádná hospodářská výhoda.

8.6.4.   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (236) | Od roku 2003 byla činnost společnosti EEL GmbH důsledně omezena na poskytování financování společnosti FN GmbH. Společnost EEL GmbH nemohla vykonávat žádnou jinou činnost. Nemohla například poskytovat půjčky jiným subjektům. |
| --- | --- |

(236)

Od roku 2003 byla činnost společnosti EEL GmbH důsledně omezena na poskytování financování společnosti FN GmbH. Společnost EEL GmbH nemohla vykonávat žádnou jinou činnost. Nemohla například poskytovat půjčky jiným subjektům.

| (237) | Jedinou činností, u níž by opatření č. 4 mohlo narušit dynamiku hospodářské soutěže, bylo proto poskytování financování společnosti FN GmbH. Takovýto účinek na hospodářskou soutěž by existoval v případě, pokud by bez opatření č. 4 měli jiní poskytovatelé finančních prostředků než společnost EEL GmbH, například banky nebo jiní investoři, větší možnost poskytnout společnosti FN GmbH financování, aby dosáhli zisku. |
| --- | --- |

(237)

Jedinou činností, u níž by opatření č. 4 mohlo narušit dynamiku hospodářské soutěže, bylo proto poskytování financování společnosti FN GmbH. Takovýto účinek na hospodářskou soutěž by existoval v případě, pokud by bez opatření č. 4 měli jiní poskytovatelé finančních prostředků než společnost EEL GmbH, například banky nebo jiní investoři, větší možnost poskytnout společnosti FN GmbH financování, aby dosáhli zisku.

| (238) | Jak však bylo uvedeno v oddíle 8.5.3, okres Kleve a obec Weeze měly jednoznačně v úmyslu provést opatření č. 1 k poskytnutí financování společnosti FN GmbH samy. Jediným důvodem opatření č. 4 je skutečně provedení opatření č. 1. |
| --- | --- |

(238)

Jak však bylo uvedeno v oddíle 8.5.3, okres Kleve a obec Weeze měly jednoznačně v úmyslu provést opatření č. 1 k poskytnutí financování společnosti FN GmbH samy. Jediným důvodem opatření č. 4 je skutečně provedení opatření č. 1.

| (239) | V případě neprovedení opatření č. 4 by společnost EEL GmbH nemohla opatření č. 1 provést sama. Neexistence opatření č. 4 by však znamenala, že by se okres Kleve a obec Weeze rozhodly provést opatření č. 1 bez využití společnosti EEL GmbH, například prostřednictvím přímého právního vztahu mezi nimi a společností FN GmbH. V případě neprovedení opatření č. 4 by proto banky nebo jiní investoři neměli větší možnost poskytnout společnosti FN GmbH financování, aby dosáhli zisku, jelikož potřebné finanční prostředky by v každém případě poskytly okres Kleve a obec Weeze. |
| --- | --- |

(239)

V případě neprovedení opatření č. 4 by společnost EEL GmbH nemohla opatření č. 1 provést sama. Neexistence opatření č. 4 by však znamenala, že by se okres Kleve a obec Weeze rozhodly provést opatření č. 1 bez využití společnosti EEL GmbH, například prostřednictvím přímého právního vztahu mezi nimi a společností FN GmbH. V případě neprovedení opatření č. 4 by proto banky nebo jiní investoři neměli větší možnost poskytnout společnosti FN GmbH financování, aby dosáhli zisku, jelikož potřebné finanční prostředky by v každém případě poskytly okres Kleve a obec Weeze.

| (240) | Za předpokladu, že by opatření č. 4 poskytlo společnosti EEL GmbH hospodářskou výhodu (což neposkytlo), neměla by tato výhoda žádný účinek na hospodářskou soutěž a obchod, opatření proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(240)

Za předpokladu, že by opatření č. 4 poskytlo společnosti EEL GmbH hospodářskou výhodu (což neposkytlo), neměla by tato výhoda žádný účinek na hospodářskou soutěž a obchod, opatření proto nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.6.5.   Závěr

| (241) | Z výše uvedených důvodů nezahrnuje opatření č. 4 státní podporu pro společnost EEL GmbH ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(241)

Z výše uvedených důvodů nezahrnuje opatření č. 4 státní podporu pro společnost EEL GmbH ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

8.7.   Nová a existující podpora

| (242) | Případy, kdy opatření představuje existující podporu, jsou zevrubně vyjmenovány v článku 1 nařízení (ES) č. 659/1999 (72). |
| --- | --- |

(242)

Případy, kdy opatření představuje existující podporu, jsou zevrubně vyjmenovány v článku 1 nařízení (ES) č. 659/1999 (72).

| (243) | Je nesporné, že dotyčná opatření nebyla zavedena před přistoupením Německa k EU (písm. b) bod i) zmíněného článku), ani se nepovažují za schválená v důsledku toho, že Komise nerozhodla ve stanovených procesních lhůtách (písm. b) bod iii)), ani je nelze považovat za existující podporu kvůli uplynutí promlčecí lhůty (písm. b) bod iv)). Tato opatření se nestala ani podporou následkem vývoje společného trhu bez toho, že by byla členským státem pozměněna (písm. b) bod v) první věta) (73). |
| --- | --- |

(243)

Je nesporné, že dotyčná opatření nebyla zavedena před přistoupením Německa k EU (písm. b) bod i) zmíněného článku), ani se nepovažují za schválená v důsledku toho, že Komise nerozhodla ve stanovených procesních lhůtách (písm. b) bod iii)), ani je nelze považovat za existující podporu kvůli uplynutí promlčecí lhůty (písm. b) bod iv)). Tato opatření se nestala ani podporou následkem vývoje společného trhu bez toho, že by byla členským státem pozměněna (písm. b) bod v) první věta) (73).

| (244) | Toto hodnocení platí zejména pro opatření č. 2, ačkoli Německo tvrdilo, že představuje existující podporu (viz 102. bod odůvodnění). V rozsudku ve věci Leipzig-Halle Soudní dvůr Evropské unie potvrdil, že od roku 2000, tj. před provedením opatření č. 2 dne 15. října 2002, by se na výstavbu letištní infrastruktury měla vztahovat pravidla státní podpory (74) (viz 46. bod odůvodnění). Komise zastává názor, že opatření proto v době svého zavedení představovalo podporu. V rozporu s tvrzením Německa neovlivňuje toto hodnocení skutečnost, že opatření bylo přijato podle směrnic z roku 1993. Směrnice z roku 1993 představovaly pouze právní základ, který spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko od roku 1993 umožňoval uvážit případná opatření podpory regionálních letišť, nezakládaly však právní nárok těchto letišť, jak je výslovně stanoveno v § 1 směrnic z roku 1993. |
| --- | --- |

(244)

Toto hodnocení platí zejména pro opatření č. 2, ačkoli Německo tvrdilo, že představuje existující podporu (viz 102. bod odůvodnění). V rozsudku ve věci Leipzig-Halle Soudní dvůr Evropské unie potvrdil, že od roku 2000, tj. před provedením opatření č. 2 dne 15. října 2002, by se na výstavbu letištní infrastruktury měla vztahovat pravidla státní podpory (74) (viz 46. bod odůvodnění). Komise zastává názor, že opatření proto v době svého zavedení představovalo podporu. V rozporu s tvrzením Německa neovlivňuje toto hodnocení skutečnost, že opatření bylo přijato podle směrnic z roku 1993. Směrnice z roku 1993 představovaly pouze právní základ, který spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko od roku 1993 umožňoval uvážit případná opatření podpory regionálních letišť, nezakládaly však právní nárok těchto letišť, jak je výslovně stanoveno v § 1 směrnic z roku 1993.

| (245) | Dnem provedení opatření č. 2 je proto 15. říjen 2002, tj. opatření bylo provedeno po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Opatření č. 2 proto v době, kdy bylo provedeno, již představovalo státní podporu, jak je prokázáno v oddíle 8.4.6, a nestalo se podporou následkem vývoje společného trhu. Opatření č. 2 bylo mimoto provedeno méně než deset let před tím, než Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se ho týká, nestalo se tudíž existující podporou v důsledku uplynutí promlčecí lhůty. Opatření č. 2 se proto nepokládá za existující podporu. |
| --- | --- |

(245)

Dnem provedení opatření č. 2 je proto 15. říjen 2002, tj. opatření bylo provedeno po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Opatření č. 2 proto v době, kdy bylo provedeno, již představovalo státní podporu, jak je prokázáno v oddíle 8.4.6, a nestalo se podporou následkem vývoje společného trhu. Opatření č. 2 bylo mimoto provedeno méně než deset let před tím, než Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se ho týká, nestalo se tudíž existující podporou v důsledku uplynutí promlčecí lhůty. Opatření č. 2 se proto nepokládá za existující podporu.

8.8.   Zákonnost podpory

| (246) | Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(246)

Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (247) | Jelikož Německo předmětná opatření veřejné podpory neoznámilo, představují opatření č. 1, 2 a 3 protiprávní podporu. |
| --- | --- |

(247)

Jelikož Německo předmětná opatření veřejné podpory neoznámilo, představují opatření č. 1, 2 a 3 protiprávní podporu.

9.   SLUČITELNOST

9.1.   Použitelnost pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 a 2005

| (248) | Dotyčná opatření by měla být posouzena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(248)

Dotyčná opatření by měla být posouzena na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (249) | V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(249)

V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (250) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (75). |
| --- | --- |

(250)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (75).

| (251) | Co se týká investiční podpory letištím, Komise použije v souladu se svým sdělením o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory na protiprávní investiční podpory letišť pravidla platná v době poskytnutí podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (76). |
| --- | --- |

(251)

Co se týká investiční podpory letištím, Komise použije v souladu se svým sdělením o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory na protiprávní investiční podpory letišť pravidla platná v době poskytnutí podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (76).

| (252) | Komise již dospěla k závěru, že opatření č. 2 a 3 představovala protiprávní státní podporu poskytnutou přede dnem 4. dubna 2014, zatímco opatření č. 1 a 4 nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(252)

Komise již dospěla k závěru, že opatření č. 2 a 3 představovala protiprávní státní podporu poskytnutou přede dnem 4. dubna 2014, zatímco opatření č. 1 a 4 nepředstavují státní podporu.

| (253) | Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 250. a 251. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčná opatření představují protiprávní investiční nebo provozní podporu. |
| --- | --- |

(253)

Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 250. a 251. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčná opatření představují protiprávní investiční nebo provozní podporu.

9.2.   Investiční podpora a provozní podpora

9.2.1.   Opatření č. 1

| (254) | Jak bylo vyvozeno v oddíle 8.3.6, společnost FN GmbH měla prospěch ze státní podpory obsažené v půjčce č. 4 a prvním a případně druhém prodloužení, jež jsou součástí opatření č. 1. Komise posoudí povahu každého dílčího opatření zvlášť. |
| --- | --- |

(254)

Jak bylo vyvozeno v oddíle 8.3.6, společnost FN GmbH měla prospěch ze státní podpory obsažené v půjčce č. 4 a prvním a případně druhém prodloužení, jež jsou součástí opatření č. 1. Komise posoudí povahu každého dílčího opatření zvlášť.

| (255) | Komise uvádí, že půjčka č. 4 byla poskytnuta za účelem financování investic, které uskutečnila společnost FN GmbH: jak bylo uvedeno v 39. bodě odůvodnění, v čl. 1 odst. 2 úvěrové smlouvy, která byla podepsána dne 1. července 2005, bylo uvedeno, že půjčka je určena pouze na investice. Komise podotýká, že společnost EEL GmbH zavedla kontrolní mechanismy stanovené v článku 2 úvěrové smlouvy, který vyžadoval, aby společnost FN GmbH (a společnost EEL GmbH na žádost) ověřovaly, zda faktury skutečně souvisejí pouze s realizací projektu letiště a zda společnost EEL GmbH (a nikoli společnost FN GmbH) uhradila faktury z půjčky. Tyto kontrolní mechanismy se ukázaly jako účinné, jelikož Německo prokázalo, že splátky uhrazené z této půjčky byly použity výhradně k pokrytí investičních nákladů. Komise proto zastává názor, že půjčka č. 4 představuje protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(255)

Komise uvádí, že půjčka č. 4 byla poskytnuta za účelem financování investic, které uskutečnila společnost FN GmbH: jak bylo uvedeno v 39. bodě odůvodnění, v čl. 1 odst. 2 úvěrové smlouvy, která byla podepsána dne 1. července 2005, bylo uvedeno, že půjčka je určena pouze na investice. Komise podotýká, že společnost EEL GmbH zavedla kontrolní mechanismy stanovené v článku 2 úvěrové smlouvy, který vyžadoval, aby společnost FN GmbH (a společnost EEL GmbH na žádost) ověřovaly, zda faktury skutečně souvisejí pouze s realizací projektu letiště a zda společnost EEL GmbH (a nikoli společnost FN GmbH) uhradila faktury z půjčky. Tyto kontrolní mechanismy se ukázaly jako účinné, jelikož Německo prokázalo, že splátky uhrazené z této půjčky byly použity výhradně k pokrytí investičních nákladů. Komise proto zastává názor, že půjčka č. 4 představuje protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (256) | Co se týká prvního prodloužení, Komise uvádí, že představovalo obnovení půjček č. 1, 2 a 3. Toto prodloužení nebylo proto určeno na financování nových investic, což Německo neprokázalo. Komise se spíše domnívá, že toto prodloužení bylo povoleno pouze s cílem zprostit společnost FN GmbH povinnosti uhradit v brzké době všechny kumulované půjčky a úroky. Tímto chtěli společnost EEL GmbH a její veřejní společníci zajistit, aby společnosti FN GmbH nechyběla likvidita, což by mohlo vést k tomu, že by příjemce podpory omezil své investice, nebo by se stal podnikem v obtížích. Z těchto důvodů má Komise za to, že první prodloužení představuje protiprávní provozní podporu poskytnutou přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(256)

Co se týká prvního prodloužení, Komise uvádí, že představovalo obnovení půjček č. 1, 2 a 3. Toto prodloužení nebylo proto určeno na financování nových investic, což Německo neprokázalo. Komise se spíše domnívá, že toto prodloužení bylo povoleno pouze s cílem zprostit společnost FN GmbH povinnosti uhradit v brzké době všechny kumulované půjčky a úroky. Tímto chtěli společnost EEL GmbH a její veřejní společníci zajistit, aby společnosti FN GmbH nechyběla likvidita, což by mohlo vést k tomu, že by příjemce podpory omezil své investice, nebo by se stal podnikem v obtížích. Z těchto důvodů má Komise za to, že první prodloužení představuje protiprávní provozní podporu poskytnutou přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (257) | Podobné úvahy platí i pro druhé prodloužení, pokud by se považovalo za státní podporu. |
| --- | --- |

(257)

Podobné úvahy platí i pro druhé prodloužení, pokud by se považovalo za státní podporu.

9.2.2.   Opatření č. 2

| (258) | Společnost FN GmbH měla prospěch z opatření č. 2, jehož účelem byla náhrada nákladů na pořízení a instalaci investičního majetku, jak bylo popsáno v 46. bodě odůvodnění. Podle bodu 25 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se „investiční podporou rozumí podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Veškeré náklady podpořené na základě opatření č. 2 proto představují investiční náklady. Opatření č. 2 tudíž představuje protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je třeba posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(258)

Společnost FN GmbH měla prospěch z opatření č. 2, jehož účelem byla náhrada nákladů na pořízení a instalaci investičního majetku, jak bylo popsáno v 46. bodě odůvodnění. Podle bodu 25 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se „investiční podporou rozumí podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Veškeré náklady podpořené na základě opatření č. 2 proto představují investiční náklady. Opatření č. 2 tudíž představuje protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je třeba posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

9.2.3.   Opatření č. 3

| (259) | Jak bylo popsáno v oddíle 3.3, opatření č. 3, které je předmětem posouzení, bylo provedeno s cílem poskytnout společnosti FN GmbH překlenovací financování části nákladů na odkup letiště (615 ha a přibližně 650 budov různého typu, jež bylo nutno přestavět na civilní letiště). Jak je uvedeno v bodě 3 preambule a v článku 1 úvěrové smlouvy ze dne 14. března 2002, překlenovací financování bylo poskytnuto prostřednictvím bezúročné půjčky výslovně určené na financování investičních nákladů nezbytných k realizaci projektu EuZZLG (viz 21. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(259)

Jak bylo popsáno v oddíle 3.3, opatření č. 3, které je předmětem posouzení, bylo provedeno s cílem poskytnout společnosti FN GmbH překlenovací financování části nákladů na odkup letiště (615 ha a přibližně 650 budov různého typu, jež bylo nutno přestavět na civilní letiště). Jak je uvedeno v bodě 3 preambule a v článku 1 úvěrové smlouvy ze dne 14. března 2002, překlenovací financování bylo poskytnuto prostřednictvím bezúročné půjčky výslovně určené na financování investičních nákladů nezbytných k realizaci projektu EuZZLG (viz 21. bod odůvodnění).

| (260) | Toto překlenovací financování proto představuje protiprávní investiční státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(260)

Toto překlenovací financování proto představuje protiprávní investiční státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, a její slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

9.2.4.   Závěr

| (261) | Jak bylo objasněno výše, Komise se domnívá, že půjčka č. 4 v rámci opatření č. 1, opatření č. 2 a opatření č. 3 představují investiční státní podporu, zatímco první prodloužení a případně druhé prodloužení v rámci opatření č. 1 je nutno pokládat za provozní podporu. |
| --- | --- |

(261)

Jak bylo objasněno výše, Komise se domnívá, že půjčka č. 4 v rámci opatření č. 1, opatření č. 2 a opatření č. 3 představují investiční státní podporu, zatímco první prodloužení a případně druhé prodloužení v rámci opatření č. 1 je nutno pokládat za provozní podporu.

9.3.   Slučitelnost opatření investiční podpory

| (262) | Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda






  a) | výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...); |
| --- | --- | --- |

(262)

Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda

a)

výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...);

| b) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli;

| c) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur;

| d) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně; |
| --- | --- |

d)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně;

| e) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Společenství.

| (263) | Kromě požadavku na splnění zvláštních kritérií slučitelnosti stanovených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 musí být státní podpora letišť stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby mohla být schválena jako slučitelná podpora (77). |
| --- | --- |

(263)

Kromě požadavku na splnění zvláštních kritérií slučitelnosti stanovených v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 musí být státní podpora letišť stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby mohla být schválena jako slučitelná podpora (77).

9.3.1.   Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...)

| (264) | Předmětná opatření investiční podpory měla financovat přeměnu bývalé britské vojenské základny ve Weeze na civilní letiště a zajistit značný rozvoj letiště. Tato opatření významně přispěla k regionálnímu rozvoji a vytvoření nových pracovních příležitostí v oblasti, která byla z ekonomického hlediska nepříznivě zasažena uzavřením britské vojenské základny. Jak Německo uvedlo, uzavření britské vojenské základny vedlo k tomu, že z oblasti odešlo přibližně 6 300 osob, mělo za následek úbytek 400 civilních pracovních míst přímo spojených s fungováním vojenské základny a snížení výnosů zhruba 80 podniků přibližně o 102 milionů EUR. Po odchodu britského letectva mimoto zůstalo prázdných 1 600 bytových jednotek, což je více než 30 % celkového bytového fondu obce Weeze. |
| --- | --- |

(264)

Předmětná opatření investiční podpory měla financovat přeměnu bývalé britské vojenské základny ve Weeze na civilní letiště a zajistit značný rozvoj letiště. Tato opatření významně přispěla k regionálnímu rozvoji a vytvoření nových pracovních příležitostí v oblasti, která byla z ekonomického hlediska nepříznivě zasažena uzavřením britské vojenské základny. Jak Německo uvedlo, uzavření britské vojenské základny vedlo k tomu, že z oblasti odešlo přibližně 6 300 osob, mělo za následek úbytek 400 civilních pracovních míst přímo spojených s fungováním vojenské základny a snížení výnosů zhruba 80 podniků přibližně o 102 milionů EUR. Po odchodu britského letectva mimoto zůstalo prázdných 1 600 bytových jednotek, což je více než 30 % celkového bytového fondu obce Weeze.

| (265) | Komise uvádí, že podle Německa vedly zřízení a rozvoj civilního letiště k vytvoření více než 1 200 pracovních míst v okrese Kleve a k seskupení společností poskytujících služby v areálu letiště. |
| --- | --- |

(265)

Komise uvádí, že podle Německa vedly zřízení a rozvoj civilního letiště k vytvoření více než 1 200 pracovních míst v okrese Kleve a k seskupení společností poskytujících služby v areálu letiště.

| (266) | Jak Německo uvedlo, přispění tohoto projektu k regionálnímu hospodářskému rozvoji (a tudíž k hospodářské soudržnosti, důležitému cíli Unie) již Komise do jisté míry uznala. Komise poskytla Severnímu Porýní-Vestfálsku prostředky ze strukturálních fondů v rámci programu Konver II, který výslovně umožňoval financování přeměny bývalých vojenských zařízení v okrese Kleve. |
| --- | --- |

(266)

Jak Německo uvedlo, přispění tohoto projektu k regionálnímu hospodářskému rozvoji (a tudíž k hospodářské soudržnosti, důležitému cíli Unie) již Komise do jisté míry uznala. Komise poskytla Severnímu Porýní-Vestfálsku prostředky ze strukturálních fondů v rámci programu Konver II, který výslovně umožňoval financování přeměny bývalých vojenských zařízení v okrese Kleve.

| (267) | Dotyčná opatření investiční podpory přispěla rovněž k zlepšení přístupnosti regionu. Nejbližšími letišti od letiště Niederrhein Weeze jsou Düsseldorf (ve vzdálenosti 76 km od letiště, 51 min. doby strávené na cestě autem) a Eindhoven, NL (88 km, 1 h 12 min. doby strávené na cestě autem) (78). |
| --- | --- |

(267)

Dotyčná opatření investiční podpory přispěla rovněž k zlepšení přístupnosti regionu. Nejbližšími letišti od letiště Niederrhein Weeze jsou Düsseldorf (ve vzdálenosti 76 km od letiště, 51 min. doby strávené na cestě autem) a Eindhoven, NL (88 km, 1 h 12 min. doby strávené na cestě autem) (78).

| (268) | Objem přepravy na letištích Düsseldorf a Eindhoven se od roku 2003 trvale zvyšuje: na letišti Düsseldorf vzrostl objem přepravy z 14,3 milionu cestujících v roce 2003 na přibližně 21 milionů v roce 2013, zatímco na letišti Eindhoven vzrostl objem přepravy z 0,4 milionu v roce 2003 na 3,4 milionu v roce 2013. Jejich trvalý růst byl v tomto období dotčen pouze problémy souvisejícími s jejich přetížením a omezením kapacity (zejména nedostatečný počet volných letištních časů v Düsseldorfu). Kapacita letiště Düsseldorf dosáhla v roce 2013 svého limitu 22 milionů cestujících, zatímco letiště Eindhoven mohlo v roce 2012 odbavit pouze 2,5 milionu cestujících. Komise podotýká, že navzdory růstu objemu přepravy na letišti Niederrhein Weeze byly činnosti související s rozšířením za účelem zvýšení kapacity obou letišť provedeny nebo zahájeny teprve v roce 2012 (79). |
| --- | --- |

(268)

Objem přepravy na letištích Düsseldorf a Eindhoven se od roku 2003 trvale zvyšuje: na letišti Düsseldorf vzrostl objem přepravy z 14,3 milionu cestujících v roce 2003 na přibližně 21 milionů v roce 2013, zatímco na letišti Eindhoven vzrostl objem přepravy z 0,4 milionu v roce 2003 na 3,4 milionu v roce 2013. Jejich trvalý růst byl v tomto období dotčen pouze problémy souvisejícími s jejich přetížením a omezením kapacity (zejména nedostatečný počet volných letištních časů v Düsseldorfu). Kapacita letiště Düsseldorf dosáhla v roce 2013 svého limitu 22 milionů cestujících, zatímco letiště Eindhoven mohlo v roce 2012 odbavit pouze 2,5 milionu cestujících. Komise podotýká, že navzdory růstu objemu přepravy na letišti Niederrhein Weeze byly činnosti související s rozšířením za účelem zvýšení kapacity obou letišť provedeny nebo zahájeny teprve v roce 2012 (79).

| (269) | Komise proto vyvozuje závěr, že investice do letiště Niederrhein Weeze nepředstavovala duplikaci existující neziskové infrastruktury. Letiště Niederrhein Weeze hraje naopak důležitou úlohu při odlehčení dopravního zatížení na letišti Düsseldorf, aniž by omezovalo plány na rozšíření letišť Düsseldorf a Eindhoven. Bez dotyčného projektu hrozilo, že by v regionu nebyla zajištěna dostatečná obslužnost. |
| --- | --- |

(269)

Komise proto vyvozuje závěr, že investice do letiště Niederrhein Weeze nepředstavovala duplikaci existující neziskové infrastruktury. Letiště Niederrhein Weeze hraje naopak důležitou úlohu při odlehčení dopravního zatížení na letišti Düsseldorf, aniž by omezovalo plány na rozšíření letišť Düsseldorf a Eindhoven. Bez dotyčného projektu hrozilo, že by v regionu nebyla zajištěna dostatečná obslužnost.

| (270) | Komise proto může vyvodit závěr, že výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu, kterým je regionální hospodářský rozvoj a zlepšení přístupnosti regionu. |
| --- | --- |

(270)

Komise proto může vyvodit závěr, že výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu, kterým je regionální hospodářský rozvoj a zlepšení přístupnosti regionu.

9.3.2.   Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (271) | Podle Německa byla plánovaná modernizace letiště Niederrhein Weeze nutná k přeměně bývalé vojenské letecké základny na civilní letiště. K zahájení civilní letecké dopravy byla nezbytná výstavba a modernizace pojezdových drah a odbavovacích ploch. |
| --- | --- |

(271)

Podle Německa byla plánovaná modernizace letiště Niederrhein Weeze nutná k přeměně bývalé vojenské letecké základny na civilní letiště. K zahájení civilní letecké dopravy byla nezbytná výstavba a modernizace pojezdových drah a odbavovacích ploch.

| (272) | Podle Německa byl infrastrukturní projekt proveden pouze v rozsahu nezbytném k dosažení stanovených cílů: zatímco infrastruktura byla vybudována pro maximální objem přepravy 3,5 milionu cestujících, statistické údaje o přepravě uvedené v tabulce 1 ukazují, že se objem přepravy trvale zvyšoval až do roku 2010, kdy dosáhl rekordního počtu 2,9 milionu cestujících, načež se v roce 2012 snížil na 2,2 milionu cestujících. To znamená, že očekávaná poptávka po letecké dopravě do značné míry odpovídala skutečné poptávce a projekt není neúměrně velký nebo rozvinutý. |
| --- | --- |

(272)

Podle Německa byl infrastrukturní projekt proveden pouze v rozsahu nezbytném k dosažení stanovených cílů: zatímco infrastruktura byla vybudována pro maximální objem přepravy 3,5 milionu cestujících, statistické údaje o přepravě uvedené v tabulce 1 ukazují, že se objem přepravy trvale zvyšoval až do roku 2010, kdy dosáhl rekordního počtu 2,9 milionu cestujících, načež se v roce 2012 snížil na 2,2 milionu cestujících. To znamená, že očekávaná poptávka po letecké dopravě do značné míry odpovídala skutečné poptávce a projekt není neúměrně velký nebo rozvinutý.

| (273) | Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčná infrastruktura je nutná a úměrná stanoveným cílům. |
| --- | --- |

(273)

Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčná infrastruktura je nutná a úměrná stanoveným cílům.

9.3.3.   Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur

| (274) | Jak bylo objasněno výše, letiště Niederrhein Weeze dosáhlo v roce 2010 počtu cestujících (2,9 milionu), který se blížil jeho kapacitnímu limitu (3,5 milionu cestujících). Tohoto objemu přepravy bylo dosaženo jen za šest let činnosti, tj. mnohem rychleji než v případě jiných německých letišť uplatňujících stejnou strategii založenou na nízkonákladových dopravcích (jako je Kassel nebo Hahn). Značný růst letiště Niederrhein Weeze vyplývá z důležité úlohy tohoto letiště při odlehčení dopravního zatížení na letištích Düsseldorf a Eindhoven a hustoty obyvatelstva ve spádové oblasti (více než 35 milionů obyvatel). |
| --- | --- |

(274)

Jak bylo objasněno výše, letiště Niederrhein Weeze dosáhlo v roce 2010 počtu cestujících (2,9 milionu), který se blížil jeho kapacitnímu limitu (3,5 milionu cestujících). Tohoto objemu přepravy bylo dosaženo jen za šest let činnosti, tj. mnohem rychleji než v případě jiných německých letišť uplatňujících stejnou strategii založenou na nízkonákladových dopravcích (jako je Kassel nebo Hahn). Značný růst letiště Niederrhein Weeze vyplývá z důležité úlohy tohoto letiště při odlehčení dopravního zatížení na letištích Düsseldorf a Eindhoven a hustoty obyvatelstva ve spádové oblasti (více než 35 milionů obyvatel).

| (275) | Na základě výše uvedených údajů o počtu cestujících poskytoval projekt rozvoje letiště Niederrhein Weeze ve střednědobém horizontu dostatečné perspektivy používání, zejména ve vztahu k původní vojenské infrastruktuře na letišti, jež počáteční investiční práce pomohly přeměnit na civilní letiště. |
| --- | --- |

(275)

Na základě výše uvedených údajů o počtu cestujících poskytoval projekt rozvoje letiště Niederrhein Weeze ve střednědobém horizontu dostatečné perspektivy používání, zejména ve vztahu k původní vojenské infrastruktuře na letišti, jež počáteční investiční práce pomohly přeměnit na civilní letiště.

9.3.4.   Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně

| (276) | Komise uvádí, že zavedená civilní infrastruktura byla vždy otevřená všem potenciálním uživatelům na nediskriminačním základě. |
| --- | --- |

(276)

Komise uvádí, že zavedená civilní infrastruktura byla vždy otevřená všem potenciálním uživatelům na nediskriminačním základě.

9.3.5.   Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem EU

| (277) | V době poskytnutí podpory dne 15. října 2002 odbavovalo letiště Niederrhein Weeze méně než 1 milion cestujících ročně, takže podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 se považovalo za malé regionální letiště (kategorie D) (80). |
| --- | --- |

(277)

V době poskytnutí podpory dne 15. října 2002 odbavovalo letiště Niederrhein Weeze méně než 1 milion cestujících ročně, takže podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 se považovalo za malé regionální letiště (kategorie D) (80).

| (278) | Spádovou oblast letiště Niederrhein Weeze tvoří západní oblasti Německa a východní oblasti Nizozemska. Jak bylo uvedeno výše, letiště Niederrhein Weeze nenarušilo významně hospodářskou soutěž v této spádové oblasti, tj. s ohledem na letiště Düsseldorf a Eindhoven, jež byly nepříznivě dotčeny problémy souvisejícími s přetížením a nedostatkem letištních časů (viz 268. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(278)

Spádovou oblast letiště Niederrhein Weeze tvoří západní oblasti Německa a východní oblasti Nizozemska. Jak bylo uvedeno výše, letiště Niederrhein Weeze nenarušilo významně hospodářskou soutěž v této spádové oblasti, tj. s ohledem na letiště Düsseldorf a Eindhoven, jež byly nepříznivě dotčeny problémy souvisejícími s přetížením a nedostatkem letištních časů (viz 268. bod odůvodnění).

| (279) | Na rozdíl od svých dvou konkurentů nemá letiště Niederrhein Weeze železniční spojení ani napojení na dálniční systém. |
| --- | --- |

(279)

Na rozdíl od svých dvou konkurentů nemá letiště Niederrhein Weeze železniční spojení ani napojení na dálniční systém.

| (280) | Komise mimoto bere na vědomí, že na letišti Düsseldorf připadá významný 40 % podíl na segment obchodních cestujících, zatímco na letišti Niederrhein Weeze to je pouze 7 %. |
| --- | --- |

(280)

Komise mimoto bere na vědomí, že na letišti Düsseldorf připadá významný 40 % podíl na segment obchodních cestujících, zatímco na letišti Niederrhein Weeze to je pouze 7 %.

| (281) | Pokud jde o letiště Eindhoven, Komise uvádí, že toto letiště slouží civilní i vojenské letecké dopravě a že financování nákladů na infrastrukturu je v souladu s tím rozděleno mezi správce civilního letiště a nizozemské vojsko. V letech 2010 a 2011 vyplatilo letiště Eindhoven nizozemskému vojsku jako náhradu částku ve výši přibližně 1 milionu EUR ročně, především s ohledem na náklady na údržbu infrastruktury, bezpečnost, kontrolu vzdušného prostoru, nevynaložilo však počáteční investiční náklady, které muselo nést (částečně) letiště Niederrhein Weeze. |
| --- | --- |

(281)

Pokud jde o letiště Eindhoven, Komise uvádí, že toto letiště slouží civilní i vojenské letecké dopravě a že financování nákladů na infrastrukturu je v souladu s tím rozděleno mezi správce civilního letiště a nizozemské vojsko. V letech 2010 a 2011 vyplatilo letiště Eindhoven nizozemskému vojsku jako náhradu částku ve výši přibližně 1 milionu EUR ročně, především s ohledem na náklady na údržbu infrastruktury, bezpečnost, kontrolu vzdušného prostoru, nevynaložilo však počáteční investiční náklady, které muselo nést (částečně) letiště Niederrhein Weeze.

| (282) | Intenzita podpory celého projektu (viz oddíl týkající se nezbytnosti a přiměřenosti podpory níže) je mimoto omezena na nedostatek financování. Akcionáři provozovatele letiště uhradí více než 50 % investičních nákladů. |
| --- | --- |

(282)

Intenzita podpory celého projektu (viz oddíl týkající se nezbytnosti a přiměřenosti podpory níže) je mimoto omezena na nedostatek financování. Akcionáři provozovatele letiště uhradí více než 50 % investičních nákladů.

| (283) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(283)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

9.3.6.   Nezbytnost a přiměřenost podpory

| (284) | Komise musí zjistit, zda státní podpora poskytnutá společnosti FN GmbH změnila jednání podniku-příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle veřejného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti. |
| --- | --- |

(284)

Komise musí zjistit, zda státní podpora poskytnutá společnosti FN GmbH změnila jednání podniku-příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle veřejného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti.

| (285) | Podle Německa byla podpora nezbytná, jelikož rozvoj letiště by byl vzhledem k napjaté finanční situaci společnosti FN GmbH v době poskytnutí podpory ohrožen. Německo rovněž uvedlo, že pokud by projekt provedly přímo orgány veřejné moci, musely by tyto orgány uhradit náklady na výstavbu i počáteční provozní ztráty. Komise s tímto názorem souhlasí a podotýká, že veřejná podpora byla poskytnuta v době, kdy soukromí společníci společnosti FN GmbH uskutečnili v počáteční fázi projektu velmi významné investice do infrastruktury ([20–60] milionů EUR v období 2002–2003), přičemž současně nesli počáteční provozní ztráty letiště. Je sporné, zda by místní orgány s omezenými finančními zdroji, jako jsou okres Kleve a obec Weeze, mohly nést finanční zátěž spojenou s takovýmto velkým projektem samy, přičemž by současně dosáhly stejného výsledku s omezenou účastí ze strany soukromé iniciativy. Vzhledem k rizikové povaze projektu, který představuje jedno z mála soukromých letišť v Evropě, se proto omezená veřejná podpora v počáteční fázi jeví jako opodstatněná. |
| --- | --- |

(285)

Podle Německa byla podpora nezbytná, jelikož rozvoj letiště by byl vzhledem k napjaté finanční situaci společnosti FN GmbH v době poskytnutí podpory ohrožen. Německo rovněž uvedlo, že pokud by projekt provedly přímo orgány veřejné moci, musely by tyto orgány uhradit náklady na výstavbu i počáteční provozní ztráty. Komise s tímto názorem souhlasí a podotýká, že veřejná podpora byla poskytnuta v době, kdy soukromí společníci společnosti FN GmbH uskutečnili v počáteční fázi projektu velmi významné investice do infrastruktury ([20–60] milionů EUR v období 2002–2003), přičemž současně nesli počáteční provozní ztráty letiště. Je sporné, zda by místní orgány s omezenými finančními zdroji, jako jsou okres Kleve a obec Weeze, mohly nést finanční zátěž spojenou s takovýmto velkým projektem samy, přičemž by současně dosáhly stejného výsledku s omezenou účastí ze strany soukromé iniciativy. Vzhledem k rizikové povaze projektu, který představuje jedno z mála soukromých letišť v Evropě, se proto omezená veřejná podpora v počáteční fázi jeví jako opodstatněná.

| (286) | Podle Německa by bez opatření č. 1, 2 a 3 nebylo možno investici uskutečnit ve stejném rozsahu. Jak Německo správně uvedlo, bylo by možné realizovat pouze omezený počet investic, například rozšíření přistávací a vzletové dráhy. Některé investice by bylo nutno odložit, což by vedlo k tomu, že by se letiště potýkalo s vážnými provozními problémy, nebo by nemohlo uspokojit předpokládanou poptávku ze strany leteckých společností a cestujících ve spádové oblasti. Lze proto vyvodit závěr, že opatření podpory č. 1, 2 a 3 mají motivační účinek, jelikož příjemci umožnila investici provést. |
| --- | --- |

(286)

Podle Německa by bez opatření č. 1, 2 a 3 nebylo možno investici uskutečnit ve stejném rozsahu. Jak Německo správně uvedlo, bylo by možné realizovat pouze omezený počet investic, například rozšíření přistávací a vzletové dráhy. Některé investice by bylo nutno odložit, což by vedlo k tomu, že by se letiště potýkalo s vážnými provozními problémy, nebo by nemohlo uspokojit předpokládanou poptávku ze strany leteckých společností a cestujících ve spádové oblasti. Lze proto vyvodit závěr, že opatření podpory č. 1, 2 a 3 mají motivační účinek, jelikož příjemci umožnila investici provést.

| (287) | Pokud jde o posouzení přiměřenosti opatření č. 2, výše veřejného financování, které bylo letišti skutečně poskytnuto, činila [2–5] milionů EUR. Jak je objasněno v 46. bodě odůvodnění, toto opatření podpory odpovídá financování 50 % způsobilých nákladů podle směrnic z roku 1993. Zbývající částku ([2–5] milionů EUR) financovala společnost FN GmbH. Intenzita podpory tudíž činí 50 %. |
| --- | --- |

(287)

Pokud jde o posouzení přiměřenosti opatření č. 2, výše veřejného financování, které bylo letišti skutečně poskytnuto, činila [2–5] milionů EUR. Jak je objasněno v 46. bodě odůvodnění, toto opatření podpory odpovídá financování 50 % způsobilých nákladů podle směrnic z roku 1993. Zbývající částku ([2–5] milionů EUR) financovala společnost FN GmbH. Intenzita podpory tudíž činí 50 %.

| (288) | Jelikož pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 ponechávají otázku intenzity podpory otevřenou, musí být maximální přípustná výše podpory omezena na to, co je naprosto nezbytné. Komise uvádí, že investice podpořené prostřednictvím opatření č. 2 byly financovány za stejných podmínek (pari passu). Intenzita podpory ve výši 50 % se proto v daném případě jeví jako opodstatněná. |
| --- | --- |

(288)

Jelikož pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 ponechávají otázku intenzity podpory otevřenou, musí být maximální přípustná výše podpory omezena na to, co je naprosto nezbytné. Komise uvádí, že investice podpořené prostřednictvím opatření č. 2 byly financovány za stejných podmínek (pari passu). Intenzita podpory ve výši 50 % se proto v daném případě jeví jako opodstatněná.

| (289) | Co se týká přiměřenosti půjčky č. 4 v rámci opatření č. 1 a opatření č. 3, Komise uvádí, že poskytnutí půjčky s nízkým úrokem či bezúročné půjčky představuje opatření méně narušující hospodářskou soutěž než přímá dotace. Jelikož orgány veřejné moci půjčky v plné výši zajistily, jejich finanční účast byla velmi omezená. Co se týká přiměřenosti upuštění od splacení poloviny překlenovacího financování, Komise se s Německem shoduje v tom, že podmínka týkající se vytvoření 350 pracovních míst představuje pro soukromé vlastníky letiště pobídku k realizaci výstavby a rozvoje letištní infrastruktury. Komise uvádí, že tato pobídka byla účinná, jelikož v době upuštění od splacení (v roce 2004) bylo vytvořeno 445 pracovních míst, tj. před uplynutím smluvní lhůty (stanovené do konce roku 2007). |
| --- | --- |

(289)

Co se týká přiměřenosti půjčky č. 4 v rámci opatření č. 1 a opatření č. 3, Komise uvádí, že poskytnutí půjčky s nízkým úrokem či bezúročné půjčky představuje opatření méně narušující hospodářskou soutěž než přímá dotace. Jelikož orgány veřejné moci půjčky v plné výši zajistily, jejich finanční účast byla velmi omezená. Co se týká přiměřenosti upuštění od splacení poloviny překlenovacího financování, Komise se s Německem shoduje v tom, že podmínka týkající se vytvoření 350 pracovních míst představuje pro soukromé vlastníky letiště pobídku k realizaci výstavby a rozvoje letištní infrastruktury. Komise uvádí, že tato pobídka byla účinná, jelikož v době upuštění od splacení (v roce 2004) bylo vytvořeno 445 pracovních míst, tj. před uplynutím smluvní lhůty (stanovené do konce roku 2007).

9.3.7.   Závěr ohledně opatření č. 1 (půjčka č. 4), 2 a 3

| (290) | Vzhledem k výše uvedenému posouzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 (půjčka č. 4), 2 a 3 jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(290)

Vzhledem k výše uvedenému posouzení vyvozuje Komise závěr, že opatření č. 1 (půjčka č. 4), 2 a 3 jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

9.4.   Slučitelnost provozní podpory

| (291) | V oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory, a to i v případě, že podpora byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, tj. před vstupem pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v platnost. Kritéria slučitelnosti provozní podpory, kterou lze poskytnout během přechodného období v délce deseti let ode dne zveřejnění pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jsou tato:






  a) | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů EU a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (81); |
| --- | --- | --- |

(291)

V oddíle 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory, a to i v případě, že podpora byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, tj. před vstupem pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v platnost. Kritéria slučitelnosti provozní podpory, kterou lze poskytnout během přechodného období v délce deseti let ode dne zveřejnění pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jsou tato:

a)

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů EU a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (81);

| b) | potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (82); |
| --- | --- |

b)

potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (82);

| c) | existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (83); |
| --- | --- |

c)

existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (83);

| d) | přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (84); |
| --- | --- |

d)

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (84);

| e) | zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod
   (85). |
| --- | --- |

e)

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod
   (85).

| (292) | Jelikož provozní podpora spočívající v prvním a případně druhém prodloužení v rámci opatření č. 1 byla poskytnuta zcela před vstupem pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v platnost, uplatní se tato kritéria slučitelnosti na základě aspektů stanovených v bodě 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 (tj. některé podmínky se nepoužijí). |
| --- | --- |

(292)

Jelikož provozní podpora spočívající v prvním a případně druhém prodloužení v rámci opatření č. 1 byla poskytnuta zcela před vstupem pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v platnost, uplatní se tato kritéria slučitelnosti na základě aspektů stanovených v bodě 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 (tj. některé podmínky se nepoužijí).

9.4.1.   Provozní podpora přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (293) | Předmětná provozní podpora měla za cíl zachování přiměřeného objemu činnosti letiště Niederrhein Weeze. |
| --- | --- |

(293)

Předmětná provozní podpora měla za cíl zachování přiměřeného objemu činnosti letiště Niederrhein Weeze.

| (294) | Podle bodu 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů, bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie, nebo napomáhá regionálnímu rozvoji. |
| --- | --- |

(294)

Podle bodu 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů, bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie, nebo napomáhá regionálnímu rozvoji.

| (295) | Jak je vyvozeno v 270. bodě odůvodnění, výstavba a provozování letiště Niederrhein Weeze splňuje jasně vymezené cíle společného zájmu, tj. regionální hospodářský rozvoj a zlepšení přístupnosti regionu. |
| --- | --- |

(295)

Jak je vyvozeno v 270. bodě odůvodnění, výstavba a provozování letiště Niederrhein Weeze splňuje jasně vymezené cíle společného zájmu, tj. regionální hospodářský rozvoj a zlepšení přístupnosti regionu.

9.4.2.   Potřeba státního zásahu

| (296) | Podle bodu 116 a následujících bodů v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 se provozní podpora letištím bude považovat za nezbytnou, pokud přináší materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. V pokynech se rovněž uznává, že potřeba financování provozních nákladů z veřejných zdrojů bude u menších letišť obyčejně úměrně vyšší v důsledku vysokých fixních nákladů a skutečnosti, že letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů. |
| --- | --- |

(296)

Podle bodu 116 a následujících bodů v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 se provozní podpora letištím bude považovat za nezbytnou, pokud přináší materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. V pokynech se rovněž uznává, že potřeba financování provozních nákladů z veřejných zdrojů bude u menších letišť obyčejně úměrně vyšší v důsledku vysokých fixních nákladů a skutečnosti, že letiště s ročním objemem přepravy 200 000 až 700 000 cestujících zřejmě nejsou schopna pokrýt podstatnou část svých provozních nákladů.

| (297) | Od zahájení provozu nového terminálu v roce 2003 dosáhl roční objem přepravy na letišti Niederrhein Weeze 207 992 cestujících v roce 2003, 796 745 cestujících v roce 2004 a 591 744 cestujících v roce 2005 (viz tabulka 1). Komise podotýká, že objem osobní přepravy vykazoval v počáteční fázi obrovské výkyvy, zejména významný pokles o 34 % mezi roky 2004 a 2005. Komise se proto domnívá, že během těchto tří let byl objem přepravy v průměru v rozmezí od 200 000 do 700 000 cestujících. Komise současně také uvádí, že společnost FN GmbH byla vždy ztrátová (viz tabulka 5) a nebyla schopna uhradit ani své provozní náklady (upravený EBITDA byl v roce 2004 a 2005 záporný), což je v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 u letišť této velikosti pokládáno za obvyklé. |
| --- | --- |

(297)

Od zahájení provozu nového terminálu v roce 2003 dosáhl roční objem přepravy na letišti Niederrhein Weeze 207 992 cestujících v roce 2003, 796 745 cestujících v roce 2004 a 591 744 cestujících v roce 2005 (viz tabulka 1). Komise podotýká, že objem osobní přepravy vykazoval v počáteční fázi obrovské výkyvy, zejména významný pokles o 34 % mezi roky 2004 a 2005. Komise se proto domnívá, že během těchto tří let byl objem přepravy v průměru v rozmezí od 200 000 do 700 000 cestujících. Komise současně také uvádí, že společnost FN GmbH byla vždy ztrátová (viz tabulka 5) a nebyla schopna uhradit ani své provozní náklady (upravený EBITDA byl v roce 2004 a 2005 záporný), což je v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 u letišť této velikosti pokládáno za obvyklé.

| (298) | Komise se proto domnívá, že provozní podpora letiště Niederrhein Weeze je nezbytná. |
| --- | --- |

(298)

Komise se proto domnívá, že provozní podpora letiště Niederrhein Weeze je nezbytná.

9.4.3.   Vhodnost státní podpory jako nástroje politiky

| (299) | Podle bodu 120 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 by provozní podpora měla být vhodným nástrojem politiky k dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které je podpora zaměřena. Jelikož letiště Niederrhein Weeze je ztrátové na provozní úrovni, je jediným vhodným nástrojem provozní podpora, která letišti umožňuje zachovat činnosti zajišťující propojení oblasti Niederrhein. Ostatní nástroje jako investiční podpora nebo regulační opatření se nejeví jako vhodné k řešení finančních problémů letiště Niederrhein Weeze na provozní úrovni. Komise má tudíž za to, že provozní podpora poskytnutá letišti Niederrhein Weeze představuje vhodný nástroj. |
| --- | --- |

(299)

Podle bodu 120 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 by provozní podpora měla být vhodným nástrojem politiky k dosažení zamýšleného cíle nebo řešení problémů, na které je podpora zaměřena. Jelikož letiště Niederrhein Weeze je ztrátové na provozní úrovni, je jediným vhodným nástrojem provozní podpora, která letišti umožňuje zachovat činnosti zajišťující propojení oblasti Niederrhein. Ostatní nástroje jako investiční podpora nebo regulační opatření se nejeví jako vhodné k řešení finančních problémů letiště Niederrhein Weeze na provozní úrovni. Komise má tudíž za to, že provozní podpora poskytnutá letišti Niederrhein Weeze představuje vhodný nástroj.

9.4.4.   Existence motivačního účinku a přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

| (300) | Podle bodu 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště. |
| --- | --- |

(300)

Podle bodu 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek, pokud je pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem hospodářské činnosti dotyčného letiště.

| (301) | Letiště Niederrhein Weeze obdrželo investiční podporu na výstavbu nového terminálu a zavedení opatření k splnění nových bezpečnostních požadavků. To letišti umožnilo uspokojovat potřeby oblasti Niederrhein v oblasti propojení a dopravy, jež se z hlediska objemu přepravy v posledních letech zvyšovaly. Navzdory rostoucímu počtu cestujících však není letiště schopno hradit své provozní náklady. Bez provozní státní podpory by letiště nemohlo zachovat stávající objem přepravy a investic a objem jeho hospodářské činnosti by se musel snížit. Podpora současně nepřesáhla výši nezbytnou k uhrazení provozních ztrát, výše podpory je tudíž omezena na nezbytné minimum. |
| --- | --- |

(301)

Letiště Niederrhein Weeze obdrželo investiční podporu na výstavbu nového terminálu a zavedení opatření k splnění nových bezpečnostních požadavků. To letišti umožnilo uspokojovat potřeby oblasti Niederrhein v oblasti propojení a dopravy, jež se z hlediska objemu přepravy v posledních letech zvyšovaly. Navzdory rostoucímu počtu cestujících však není letiště schopno hradit své provozní náklady. Bez provozní státní podpory by letiště nemohlo zachovat stávající objem přepravy a investic a objem jeho hospodářské činnosti by se musel snížit. Podpora současně nepřesáhla výši nezbytnou k uhrazení provozních ztrát, výše podpory je tudíž omezena na nezbytné minimum.

| (302) | Komise se proto domnívá, že provozní podpora letiště Niederrhein Weeze má motivační účinek a je přiměřená. |
| --- | --- |

(302)

Komise se proto domnívá, že provozní podpora letiště Niederrhein Weeze má motivační účinek a je přiměřená.

9.4.5.   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

| (303) | Podle bodu 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory letišti narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. Známkou možného narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu může být skutečnost, že se letiště nachází ve stejné spádové oblasti jiného letiště s volnou kapacitou. |
| --- | --- |

(303)

Podle bodu 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory letišti narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. Známkou možného narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu může být skutečnost, že se letiště nachází ve stejné spádové oblasti jiného letiště s volnou kapacitou.

| (304) | Jak bylo prokázáno v 276. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, Komise již dospěla k závěru, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(304)

Jak bylo prokázáno v 276. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, Komise již dospěla k závěru, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem.

9.5.   Závěr ohledně slučitelnosti opatření

| (305) | Všechna opatření, která jsou předmětem tohoto šetření a která se považují za státní podporu, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Tímto závěrem není nijak dotčeno případné budoucí posouzení opatření, která mohly orgány veřejné moci provést ve prospěch společnosti FN GmbH, ze strany Komise. |
| --- | --- |

(305)

Všechna opatření, která jsou předmětem tohoto šetření a která se považují za státní podporu, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Tímto závěrem není nijak dotčeno případné budoucí posouzení opatření, která mohly orgány veřejné moci provést ve prospěch společnosti FN GmbH, ze strany Komise.

10.   JAZYK

| (306) | Dopisem ze dne 18. června 2014 souhlasilo Německo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině. Závazné je proto pouze anglické znění, |
| --- | --- |

(306)

Dopisem ze dne 18. června 2014 souhlasilo Německo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině. Závazné je proto pouze anglické znění,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Půjčky, které společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH dne 11. dubna 2004, 17. června 2004 a 28. července 2004, a opatření podpory, která okres Kleve a obec Weeze provedly ve prospěch společnosti EEL GmbH, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 2

1.   Půjčka, kterou společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH dne 1. července 2005, a obnovení všech stávajících půjček, které společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH, dne 1. července 2005, opatření podpory, která provedla spolková země Severní Porýní-Vestfálsko ve prospěch společnosti FN GmbH, a opatření podpory, které provedl okres Kleve přímo ve prospěch společnosti FN GmbH v souvislosti s prodejem letiště Niederrhein Weeze, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, která je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.

2.   Obnovení všech stávajících půjček, které společnost EEL GmbH poskytla společnosti FN GmbH, dne 29. listopadu 2010, je v případě, že představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 23. července 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinkem ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí by se případné odkazy na články 107 a 108 SFEU měly považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. Smlouva o fungování EU zavedla rovněž některé změny v terminologii, například nahrazení slova „Společenství“ slovem „Unie“ nebo výrazu „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí se používá terminologie podle SFEU.

1

(2)  Úř. věst. C 279, 14.9.2012, s. 1.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1), ve znění nařízení Rady (EU) č. 734/2013 ze dne 22. července 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 204, 31.7.2013, s. 15).

3

(4)  Úř. věst. C 279, 14.9.2012, s. 1.

4

(5)  Kromě společností Ryanair a Transavia obsluhovaly dříve letiště i společnosti Air Berlin, Wizz Air, XL Airways,Sky Airlines, Corendon Airlines a Bulgaria Air a rovněž charterové letecké společnosti Tailwind a Solid Executive (viz 11. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

5

(6)  Důvěrné informace

6

(7)  Zdroj: http://unternehmen.airport-weeze.com/de/kurzportrait.html

7

Zdroj:

(8)  Zúčastněné strany podaly s ohledem na udělení provozní licence společnosti FN GmbH více než 1 000 stížností před zahájením činnosti, která mohla tudíž začít teprve 1. května 2003. V roce 2006 byla provozní licence opět napadena u soudu, což mělo za následek právní nejistotu ohledně činnosti letiště. Spor byl vyřešen teprve 1. února 2007, kdy Bundesverwaltungsgericht povolil provozování leteckých činností na letišti. Úplného souladu s právními předpisy bylo dosaženo změnou provozní licence vydanou regionálními orgány dne 1. května 2009.

8

(9)  Základní úroková sazba se každý rok k 1. lednu a k 1. červenci mění o procentní body, o něž se od poslední změny základní úrokové sazby snížila nebo zvýšila referenční sazba. Referenční sazbou je úroková sazba u poslední hlavní refinanční operace Evropské centrální banky provedené před prvním kalendářním dnem příslušného šestiměsíčního období. Neprodleně po 1. lednu a 1. červenci zveřejňuje Deutsche Bundesbank efektivní základní úrokovou sazbu ve Spolkovém věstníku.

9

(10)  Rozdíl ve výši [1–3] milionů EUR mezi výší půjčky a zástavním právem k pozemku vyplývá ze skutečnosti, že společnosti FN GmbH a EEL GmbH uzavřely dne 14. července 2004 smlouvu o překlenovacím úvěru, která byla spojena se zástavním právem k pozemku v hodnotě [1–3] miliony EUR. Tato smlouva o překlenovacím úvěru byla posléze dne 27. července 2004 nahrazena smlouvou o půjčce č. 3, zástavní právo k pozemku však zrušeno nebylo a zůstalo v platnosti, takže s ohledem na smlouvu o půjčce č. 3 se vyžadoval kolaterál pouze ve výši [1–5] milionů EUR.

10

(11)  Žádná ze smluv neobsahovala zvláštní ustanovení týkající se úroků z prodlení, jelikož ty jsou stanoveny v § 288 BGB, a vztahovaly se tudíž na všechny úvěrové smlouvy.

11

(12)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

12

(13)  Podle smlouvy ze dne 31. března 2011 byly podíly dne 31. prosince 2011 převedeny na společnost EEL GmbH. Posléze byly převedeny na okres Kleve.

13

(14)  Toto rozhodnutí se nevztahuje na kapitalizaci pohledávky ani jakékoli jiné opatření, které Německo případně provedlo ve prospěch společnosti FN GmbH od roku 2011.

14

(15)  https://recht.nrw.de/lmi/owa/br_bes_text?anw_nr=1&gld_nr=9&ugl_nr=96&bes_id=1284&val=1284&ver=7&sg=&aufgehoben=N&menu=1

15

(16)  To znamená, že v době, kdy společnost EEL GmbH obnovila půjčky poskytnuté společnosti FN GmbH, byly současně odpovídajícím způsobem obnoveny i její vlastní půjčky, které poskytl okres Kleve, a půjčka ve výši [1–5] milionů EUR, kterou společnosti EEL GmbH poskytla [banka].

16

(17)  Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2).

17

(18)  Viz poznámka pod čarou 16.

18

(19)  Viz poznámka pod čarou 7.

19

(20)  Tato nabídka však nebyla využita.

20

(21)  Viz 38. bod odůvodnění, pokud jde o více informací o konečných pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014.

21

(22)  Viz spojené věci Chronopost v Ufex a další, C-83/01 P, C-93/01 P a C-94/01, EU:C:2003:388, bod 37.

22

(23)  Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2).

23

(24)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

24

(25)  Oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb (Úř. věst. C 273, 9.9.1997, s. 3).

25

(26)  Italská republika v. Komise Evropských společenství, C-305/89, EU:C:1991:142, bod 19.

26

(27)  Rozhodnutí Komise ze dne 15. června 2011 ve věci N 322/2010, bod 49, http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/237041/237041_1243261_83_3.pdf

27

(28)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/transparency_extract_en.pdf

28

(29)  Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letectví (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).

29

(30)  Zejména rozsudek ze dne 12. prosince 2000 ve věci Aéroports de Paris v. Komise, T-128/98, s. II-3929, EU:T:2000:290, rozsudek ze dne 17. prosince 2008 ve věci Ryanair v. Komise, T-196/04, EU:T:2008:585, a rozsudek ze dne 24. března 2011 ve věci Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt v. Komise a další, T-443/08, EU:T:2011:117.

30

(31)  42. bod odůvodnění.

31

(32)  SA.30743 – Finanzierung von Infrastrukturprojekten am Flughafen Leipzig/Halle (Úř. věst. C 284, 28.9.2011, s. 6).

32

(33)  Viz 54. bod odůvodnění v rozhodnutí o zahájení řízení.

33

(34)  Salzgitter v. Komise, C-408/04, EU:C:2008:236, bod 106.

34

(35)  KOM(2006) 819.

35

(36)  Tento index stanoví úrokové sazby u většiny dluhopisů německých bank s ratingem AAA.

36

(37)  Dotčené třetí strany odůvodnily své pochybnosti v této souvislosti tvrzením, že společnost Airport Network B.V byla trvale ztrátová.

37

(38)  Spojené věci Demesa a Territorio Histórico de Álava v. Komise, C-183/02 P a C-187/02 P, EU:C:2004:701, bod 52.

38

(39)  Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3).

39

(40)  Rozsudek ze dne 24. března 2011 ve spojených věcech Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH v. Komise, T-443/08 a T-455/08, EU:T:2011:117, zejména body 93 a 94; potvrzený rozsudkem ve věci Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle v. Komise, C-288/11 P, EU:C:2012:821.

40

(41)  Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

41

(42)

42

„Účelem společnosti je rozvoj a otevření bývalého letiště NATO Weeze-Laarbruch s ohledem na potřebná technická a infrastrukturní zařízení a údržba a rekonstrukce areálu při přípravě na následné komerční využívání.“

(43)  Jediná finanční podpora obce Weeze spočívala v počáteční kapitálové injekci při založení společnosti EEL GmbH, obec však podpořila všechna rozhodnutí, která přijaly společnost EEL GmbH a okres Kleve.

43

(44)  Podle § 53 Haushaltsgrundsätzegesetz (HGrG), který stanoví rozpočtové a účetní zásady veřejných subjektů v Německu.

44

Haushaltsgrundsätzegesetz

(45)  Sdělení Komise členským státům: použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve výrobním odvětví (Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3. bod 11). Uvedené sdělení se zabývá výrobním odvětvím, ale je uplatnitelné i na další hospodářská odvětví. Viz rovněž věc Cityflyer, T-16/96, Recueil 1998, s. II-757, bod 51.

45

(46)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

46

(47)  Sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 zavádí metodu stanovování referenčních a diskontních sazeb, které se používají jako náhrada tržní sazby. Navzdory skutečnosti, že referenční sazba Komise je pouze náhradní sazbou, nemá Komise k dispozici jiné přesvědčivé údaje pro stanovení úrokové sazby, kterou mohl dlužník získat na trhu.

47

(48)  Solvabilitätsverordnung – SolvV ze dne 14. prosince 2006, dne 20. prosince 2006 zveřejněno v německém Bundesgesetzblatt (část I bod 61, s. 2926).

48

(49)  Viz dokument společnosti Standard and Poor's s názvem „2012 Annual Global Corporate Default Study and Rating Transitions“, 18. března 2013, s. 29, a dokument společnosti Moody's s názvem „Corporate Default and Recovery Rates 1920–2010“, 28. února 2011, s. 31.

49

(50)  Úroveň zajištění lze měřit jako ztrátovost ze selhání (LGD), což je očekávaná ztráta vyjádřená v procentech expozice dlužníka, pokud se přihlédne k částkám, které lze získat ze zajištění a z aktiv při úpadku; LGD je proto nepřímo úměrná platnosti zajištění.

50

(51)  LGD = 1 – míra výtěžnosti = 1 – [...] milionů EUR/[...] milionů EUR = [...] %

51

(52)  Viz s. 22 a 23 úvěrové smlouvy ze dne 1. července 2005.

52

(53)  Viz s. 2 přílohy 2 dopisu Německa ze dne 23. května 2014.

53

(54)  Zvýšení hodnoty mezi rokem 2005 a 2010 je zapříčiněno především [...].

54

(55)  Viz s. 2 příloha 2 dopisu ze dne 23.5.2014.

55

(56)  Tato kategorie zahrnuje rating [...].

56

(57)  Seznam platných základních sazeb zveřejňuje Komise na těchto internetových stránkách: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

57

(58)  Rozdíl mezi úrokovými sazbami ve výši [...] bazických bodů představuje za dobu trvání půjčky č. 4 a prvního prodloužení výhodu ve výši přibližně [...] EUR.

58

(59)  Itálie v. Komise, C-99/02, EU:C:2004:207, bod 65.

59

(60)  Altmark Trans GmbH a Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (dále jen „rozsudek ve věci Altmark“), EU:C:2003:415.

60

(61)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014, bod 43.

61

(62)  Itálie v. Komise, EU:C:2004:207, bod 65.

62

(63)  Rozsudek ve věci Altmark, EU:C:2003:415.

63

(64)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014, bod 43.

64

(65)  Rozsudek ze dne 12. prosince 2000 ve věci Alitalia v. Komise, T-296/97,EU:T:2000:289, bod 84; věc Itálie v. Komise, C-305/89, EU:C:1991:142, bod 20.

65

(66)  Viz pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, bod 46.

66

(67)  Viz poznámka pod čarou 65.

67

(68)  Viz poznámka pod čarou 49.

68

(69)  Viz konsolidované sdělení Komise k otázkám příslušnosti podle nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (Úř. věst. C 95, 16.4.2008, s. 1, bod 95).

69

(70)  Viz 53. bod odůvodnění.

70

(71)  Viz tabulka 3.

71

(72)  V čl. 1 písm. b) bodu v) druhé větě nařízení (ES) č. 659/1999 se uvádí: „Pokud se některá opatření stala podporou následkem liberalizace činnosti právem Společenství, taková opatření nebudou považována za existující podporu po datu stanoveném pro liberalizaci.“

72

(73)

73

„Podpora, která se považuje za existující podporu, protože v době, kdy začala být uskutečňována, nevytvářela podporu a poté se stala podporou následkem vývoje společného trhu bez toho, že by byla členským státem pozměněna. Pokud se některá opatření stala podporou následkem liberalizace činnosti právem Společenství, taková opatření nebudou považována za existující podporu po datu stanoveném pro liberalizaci.“

(74)  38. a 39. bod odůvodnění.

74

(75)  Bod 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

75

(76)  Bod 173 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

76

(77)  Viz např. věc SA.34586 (12/N) – Řecko – modernizace letiště Chania, bod 49.

77

(78)  Ačkoli je letiště Maastricht od letiště Niederrhein Weeze vzdáleno méně než 100 km (98 km), je v dosahu 1 h 14 min. doby strávené na cestě autem. Komise zastává názor, že by se toto letiště nemělo považovat za letiště ve spádové oblasti letiště Niederrhein Weeze.

78

(79)  Po rozšíření v letech 2012–2013 se kapacita letiště Eindhoven zvýšila na 5 milionů cestujících; práce na rozšíření letiště Düsseldorf měly být podle předpokladů zahájeny v létě 2014.

79

(80)  Viz bod 15 těchto pokynů.

80

(81)  Body 137 a 113 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

81

(82)  Body 137 a 116 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

82

(83)  Body 137 a 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

83

(84)  Body 137 a 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

84

(85)  Body 137 a 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

85

---

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/47 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/47

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1825

ze dne 31. července 2014

týkající se neoznámené státní podpory SA.34791 (2013/C) (ex 2012/NN) – Belgie – Podpora na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA

(oznámeno pod číslem C(2014) 5402)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dne 11. května 2012 Belgie předběžně oznámila Komisi podporu na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA (dále jen „VSL“) formou zvýhodněné půjčky ve výši 1 milionu EUR. Vzhledem k tomu, že část podpory na záchranu ve výši 400 000 EUR byla již poskytnuta dne 3. dubna 2012, Komise tento případ zaevidovala do registru neoznámených podpor. Tato podpora zůstala neoznámena a ani později nebyla předmětem oznámení. |
| --- | --- |

(1)

Dne 11. května 2012 Belgie předběžně oznámila Komisi podporu na záchranu podniku Val Saint-Lambert SA (dále jen „VSL“) formou zvýhodněné půjčky ve výši 1 milionu EUR. Vzhledem k tomu, že část podpory na záchranu ve výši 400 000 EUR byla již poskytnuta dne 3. dubna 2012, Komise tento případ zaevidovala do registru neoznámených podpor. Tato podpora zůstala neoznámena a ani později nebyla předmětem oznámení.

| (2) | Dne 3. října 2012 belgické orgány oznámily podporu na restrukturalizaci podniku VSL. Tato podpora spočívá v prodloužení předmětné půjčky ve výši 1 milionu EUR na deset let. |
| --- | --- |

(2)

Dne 3. října 2012 belgické orgány oznámily podporu na restrukturalizaci podniku VSL. Tato podpora spočívá v prodloužení předmětné půjčky ve výši 1 milionu EUR na deset let.

| (3) | Dopisem ze dne 1. února 2013 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci výše uvedených podpor a některých dodatečných opatření ve prospěch podniku VSL. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 1. února 2013 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci výše uvedených podpor a některých dodatečných opatření ve prospěch podniku VSL.

| (4) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise požádala zúčastněné strany, aby ve věci předmětné podpory a dodatečných opatření podaly své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo uveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (2). Komise požádala zúčastněné strany, aby ve věci předmětné podpory a dodatečných opatření podaly své připomínky.

| (5) | Komise k této věci neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(5)

Komise k této věci neobdržela žádné připomínky zúčastněných stran.

| (6) | Belgie zaslala své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 21. března 2013. |
| --- | --- |

(6)

Belgie zaslala své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 21. března 2013.

| (7) | Dopisem ze dne 14. listopadu 2013 oznámily belgické orgány Komisi, že si přejí stáhnout oznámení podpory na restrukturalizaci. Toto opatření není proto analyzováno v rámci tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 14. listopadu 2013 oznámily belgické orgány Komisi, že si přejí stáhnout oznámení podpory na restrukturalizaci. Toto opatření není proto analyzováno v rámci tohoto rozhodnutí.

| (8) | Dopisy ze dne 17. října a 14. listopadu 2013 a e-mailem ze dne 10. prosince 2013 si Komise vyžádala od belgických orgánů dodatečné informace. Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 12. prosince 2013 a e-mailem ze dne 11. prosince 2013. Požádaly o dodatečnou lhůtu pro odpověď na žádost o informace ze dne 14. listopadu 2013. Tato lhůta jim byla poskytnuta dopisem ze dne 19. prosince 2013. Odpověď belgických orgánů byla nakonec doručena dne 6. ledna 2014. Dne 7. února 2014 zaslala Komise novou žádost o informace. Belgické orgány a právník společnosti Wallone de Gestion et de Participations (dále jen „SOGEPA“) odpověděly dne 25. a 27. února 2014. Nová žádost o informace byla zaslána belgickým orgánům dne 11. dubna 2014. Dopisem ze dne 30. dubna 2014 prodloužila Komise lhůtu poskytnutou belgickým orgánům až do dne 23. května 2014. Komise obdržela skutečně jejich odpověď k tomuto dni. |
| --- | --- |

(8)

Dopisy ze dne 17. října a 14. listopadu 2013 a e-mailem ze dne 10. prosince 2013 si Komise vyžádala od belgických orgánů dodatečné informace. Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 12. prosince 2013 a e-mailem ze dne 11. prosince 2013. Požádaly o dodatečnou lhůtu pro odpověď na žádost o informace ze dne 14. listopadu 2013. Tato lhůta jim byla poskytnuta dopisem ze dne 19. prosince 2013. Odpověď belgických orgánů byla nakonec doručena dne 6. ledna 2014. Dne 7. února 2014 zaslala Komise novou žádost o informace. Belgické orgány a právník společnosti Wallone de Gestion et de Participations (dále jen „SOGEPA“) odpověděly dne 25. a 27. února 2014. Nová žádost o informace byla zaslána belgickým orgánům dne 11. dubna 2014. Dopisem ze dne 30. dubna 2014 prodloužila Komise lhůtu poskytnutou belgickým orgánům až do dne 23. května 2014. Komise obdržela skutečně jejich odpověď k tomuto dni.

| (9) | Dopisem ze dne 18. června 2014 zmocnily belgické orgány Komisi, aby přijala a oznámila toto rozhodnutí pouze ve francouzském znění. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 18. června 2014 zmocnily belgické orgány Komisi, aby přijala a oznámila toto rozhodnutí pouze ve francouzském znění.

2.   POPIS OPATŘENÍ A PODPORY

2.1   Příjemce

| (10) | Podnik VSL vyrábí vysoce kvalitní či luxusní křišťálové předměty. Sídlí v obci Seraing ve Valonsku, zaměstnává 52 osob a má roční obrat přibližně 2 miliony EUR. Jeho výrobky se těší dobré pověsti, nicméně v minulosti zaznamenal řadu různých úpadků. Například v roce 2002 vyhlásila akciová společnost SA Cristallerie du Val Saint-Lambert úpadek a její činnosti převzala akciová společnost SA Cristallerie du Val Saint-Lambert (dále jen „CVSL“), která vznikla dne 19. prosince 2002. Poté vyhlásil obchodní soud v Lutychu rozsudkem ze dne 11. srpna 2008 úpadek společnosti CVSL. Činnost převzali dva soukromí akcionáři: Châteaux Finances Corporation (dále jen „CFC“), což je holding vlastnící několik realitních společností nebo společností zaměřených na víno a gastronomii, a společnost s názvem Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (dále jen „SPECI“), která se věnuje správě a rozvoji nemovitého majetku. |
| --- | --- |

(10)

Podnik VSL vyrábí vysoce kvalitní či luxusní křišťálové předměty. Sídlí v obci Seraing ve Valonsku, zaměstnává 52 osob a má roční obrat přibližně 2 miliony EUR. Jeho výrobky se těší dobré pověsti, nicméně v minulosti zaznamenal řadu různých úpadků. Například v roce 2002 vyhlásila akciová společnost SA Cristallerie du Val Saint-Lambert úpadek a její činnosti převzala akciová společnost SA Cristallerie du Val Saint-Lambert (dále jen „CVSL“), která vznikla dne 19. prosince 2002. Poté vyhlásil obchodní soud v Lutychu rozsudkem ze dne 11. srpna 2008 úpadek společnosti CVSL. Činnost převzali dva soukromí akcionáři: Châteaux Finances Corporation (dále jen „CFC“), což je holding vlastnící několik realitních společností nebo společností zaměřených na víno a gastronomii, a společnost s názvem Société de Promotion d'Espaces Commerciaux et Industriels (dále jen „SPECI“), která se věnuje správě a rozvoji nemovitého majetku.

| (11) | Společnosti CFC a SPECI původně držely v podniku VSL 70 % a 30 % podílů. V březnu roku 2011 přistoupila společnost CFC a region Valonsko k navýšení kapitálu, na kterém se společnost SPECI nepodílela. Podnik VSL je v současnosti vlastněn ze 76 % společností CFC, ze 17 % regionem Valonsko a ze 7 % společností SPECI. |
| --- | --- |

(11)

Společnosti CFC a SPECI původně držely v podniku VSL 70 % a 30 % podílů. V březnu roku 2011 přistoupila společnost CFC a region Valonsko k navýšení kapitálu, na kterém se společnost SPECI nepodílela. Podnik VSL je v současnosti vlastněn ze 76 % společností CFC, ze 17 % regionem Valonsko a ze 7 % společností SPECI.

| (12) | Ode dne 14. října 2013 se podnik VSL nachází opět v konkurzním řízení. |
| --- | --- |

(12)

Ode dne 14. října 2013 se podnik VSL nachází opět v konkurzním řízení.

| (13) | Podnik VSL využívá výhradní licenci na používání značek, plánů a náčrtků VSL. Tuto licenci mu poskytl od ledna 2009 region Valonsko, který je současným vlastníkem značek. Předtím vlastnila značky VSL až do října roku 2005 společnost Compagnie financière du Val (dále jen „CFV“), která následovala po společnosti Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, jež je ve 100 % vlastnictví společnosti SOGEPA (kterou zase vlastní na 100 % region Valonsko). |
| --- | --- |

(13)

Podnik VSL využívá výhradní licenci na používání značek, plánů a náčrtků VSL. Tuto licenci mu poskytl od ledna 2009 region Valonsko, který je současným vlastníkem značek. Předtím vlastnila značky VSL až do října roku 2005 společnost Compagnie financière du Val (dále jen „CFV“), která následovala po společnosti Société de Gestion des marques du Val Saint-Lambert, jež je ve 100 % vlastnictví společnosti SOGEPA (kterou zase vlastní na 100 % region Valonsko).

| (14) | Úmluvou o postoupení ze dne 5. října 2005 postoupila společnost CFV tyto značky akciové společnosti SA Interagora, která je mateřskou společností CVSL, za [500 000–800 000] (3) EUR. Dne 11. srpna 2008 vyhlásila SA Interagora, která se mezitím stala společností SA Val Saint-Lambert International (dále jen „VSLI“), úpadek a společnosti CFV zůstala neuhrazena částka ve výši 280 000 EUR. Region Valonsko poté využil svého předkupního práva a stal se v roce 2008 vlastníkem značek za cenu ve výši [700 000–1 000 000] EUR. |
| --- | --- |

(14)

Úmluvou o postoupení ze dne 5. října 2005 postoupila společnost CFV tyto značky akciové společnosti SA Interagora, která je mateřskou společností CVSL, za [500 000–800 000] (3) EUR. Dne 11. srpna 2008 vyhlásila SA Interagora, která se mezitím stala společností SA Val Saint-Lambert International (dále jen „VSLI“), úpadek a společnosti CFV zůstala neuhrazena částka ve výši 280 000 EUR. Region Valonsko poté využil svého předkupního práva a stal se v roce 2008 vlastníkem značek za cenu ve výši [700 000–1 000 000] EUR.

2.2   Popis opatření a podpory

2.2.1   Opatření č. 1: podpora na záchranu ve výši 1 milionu EUR ze dne 3. dubna 2012

| (15) | Podpora na záchranu podniku VSL spočívá ve zvýhodněné půjčce ve výši 1 milionu EUR, kterou poskytl dne 3. dubna 2012 region Valonsko zastupovaný společností SOGEPA (tato společnost jedná za region v případě všech opatření, v nichž zasahuje SOGEPA) na dobu šesti měsíců s úrokem ve výši 3,07 % (základní úroková míra 2,07 + 100 bodů). Tato úroková míra byla posléze navýšena o rozpětí ve výši 100 bodů jako odměna za náklady společnosti SOGEPA, to znamená na 4,07 %. Část půjčky ve výši 1 milionu EUR, tj. částka 400 000 EUR, byla poskytnuta hned v den uzavření úmluvy o úvěru ze dne 3. dubna 2012, aniž by to bylo předmětem předběžného oznámení Komisi podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Zůstatek půjčky, tj. částka ve výši 600 000 EUR, byl poskytnut později, aniž by byl tento den sdělen Komisi. Komise přesto soudí, že došlo k vyplacení celé půjčky, tj. částky ve výši 1 milionu EUR, protože tato částka je uvedena na přihlášce pohledávky předložené obchodnímu soudu v Lutychu v rámci vyhlášení úpadku podniku VSL, o kterém tento soud rozhodl dne 14. října 2013. |
| --- | --- |

(15)

Podpora na záchranu podniku VSL spočívá ve zvýhodněné půjčce ve výši 1 milionu EUR, kterou poskytl dne 3. dubna 2012 region Valonsko zastupovaný společností SOGEPA (tato společnost jedná za region v případě všech opatření, v nichž zasahuje SOGEPA) na dobu šesti měsíců s úrokem ve výši 3,07 % (základní úroková míra 2,07 + 100 bodů). Tato úroková míra byla posléze navýšena o rozpětí ve výši 100 bodů jako odměna za náklady společnosti SOGEPA, to znamená na 4,07 %. Část půjčky ve výši 1 milionu EUR, tj. částka 400 000 EUR, byla poskytnuta hned v den uzavření úmluvy o úvěru ze dne 3. dubna 2012, aniž by to bylo předmětem předběžného oznámení Komisi podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Zůstatek půjčky, tj. částka ve výši 600 000 EUR, byl poskytnut později, aniž by byl tento den sdělen Komisi. Komise přesto soudí, že došlo k vyplacení celé půjčky, tj. částky ve výši 1 milionu EUR, protože tato částka je uvedena na přihlášce pohledávky předložené obchodnímu soudu v Lutychu v rámci vyhlášení úpadku podniku VSL, o kterém tento soud rozhodl dne 14. října 2013.

2.2.2   Opatření č. 2: podpora na restrukturalizaci

| (16) | Dne 3. října 2012 belgické orgány oznámily podporu na restrukturalizaci. Tato podpora spočívala v prodloužení půjčky ve výši 1 milionu EUR (tzn. opatření č. 1) na deset let. Dopisem ze dne 14. listopadu 2013 ale belgické orgány oznámily Komisi, že stahují oznámení ohledně podpory na restrukturalizaci. Dopisem ze dne 12. prosince 2013 potvrdily belgické orgány, že tato podpora nebyla provedena. Tato podpora proto není v tomto rozhodnutí analyzována. |
| --- | --- |

(16)

Dne 3. října 2012 belgické orgány oznámily podporu na restrukturalizaci. Tato podpora spočívala v prodloužení půjčky ve výši 1 milionu EUR (tzn. opatření č. 1) na deset let. Dopisem ze dne 14. listopadu 2013 ale belgické orgány oznámily Komisi, že stahují oznámení ohledně podpory na restrukturalizaci. Dopisem ze dne 12. prosince 2013 potvrdily belgické orgány, že tato podpora nebyla provedena. Tato podpora proto není v tomto rozhodnutí analyzována.

2.2.3   Opatření č. 3 až 8

| (17) | Před poskytnutím výše uvedené podpory na záchranu (opatření č. 1) zasáhl v období 2008–2011 region Valonsko, zastupovaný společností SOGEPA a dalšími veřejnoprávními subjekty vlastněnými regionem a jednajícími jeho jménem jako např. CFV, ve prospěch podniku VSL v šesti případech, a to v těchto formách: záruka ve výši 150 000 EUR (opatření č. 3), používání a postoupení značek „Val Saint-Lambert“ (opatření č. 4), půjčka ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 5), navýšení kapitálu ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 6), podpory v omezené výši (opatření č. 7) a financování sanace v rámci programu Cristal Park (opatření č. 8). |
| --- | --- |

(17)

Před poskytnutím výše uvedené podpory na záchranu (opatření č. 1) zasáhl v období 2008–2011 region Valonsko, zastupovaný společností SOGEPA a dalšími veřejnoprávními subjekty vlastněnými regionem a jednajícími jeho jménem jako např. CFV, ve prospěch podniku VSL v šesti případech, a to v těchto formách: záruka ve výši 150 000 EUR (opatření č. 3), používání a postoupení značek „Val Saint-Lambert“ (opatření č. 4), půjčka ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 5), navýšení kapitálu ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 6), podpory v omezené výši (opatření č. 7) a financování sanace v rámci programu Cristal Park (opatření č. 8).

Opatření č. 3: záruka ve výši 150 000 EUR ze září roku 2008

| (18) | Dne 11. srpna 2008 vyhlásil obchodní soud v Lutychu úpadek společnosti CVSL, která provozovala výrobnu předmětů z křišťálu před VSL. Vzhledem k nutnosti zajistit pokračování v činnosti přes vyhlášení úpadku, aby bylo možno hledat nabyvatele, pověřil region Valonsko rozhodnutím ze dne 28. srpna 2008 společnost SOGEPA vystavením záruky ve výši 150 000 EUR na půjčku od banky ING ve výši 300 000 EUR, kterou tato banka poskytla správci konkurzní podstaty společnosti CVSL. Tato záruka byla správci konkurzní podstaty společnosti CVSL poskytnuta bez odměny dne 24. září 2008. |
| --- | --- |

(18)

Dne 11. srpna 2008 vyhlásil obchodní soud v Lutychu úpadek společnosti CVSL, která provozovala výrobnu předmětů z křišťálu před VSL. Vzhledem k nutnosti zajistit pokračování v činnosti přes vyhlášení úpadku, aby bylo možno hledat nabyvatele, pověřil region Valonsko rozhodnutím ze dne 28. srpna 2008 společnost SOGEPA vystavením záruky ve výši 150 000 EUR na půjčku od banky ING ve výši 300 000 EUR, kterou tato banka poskytla správci konkurzní podstaty společnosti CVSL. Tato záruka byla správci konkurzní podstaty společnosti CVSL poskytnuta bez odměny dne 24. září 2008.

Opatření č. 4: postoupení a používání značek „Val Saint-Lambert“ v lednu roku 2009

| (19) | Jak již bylo uvedeno, byla až do října roku 2005 vlastníkem značek „VSL“ společnost CFV. |
| --- | --- |

(19)

Jak již bylo uvedeno, byla až do října roku 2005 vlastníkem značek „VSL“ společnost CFV.

| (20) | Úmluvou o postoupení ze dne 5. října 2005 postoupila společnost CFV tyto značky akciové společnosti SA Interagora za cenu ve výši [500 000 – 800 000] EUR. Uhrazení platby ve výši 700 000 EUR mělo proběhnout jednorázovou splátkou ve výši [100 000 – 500 000] EUR a deseti ročními splátkami ve výši [10 000 – 50 000] EUR. Článek 7 této úmluvy poskytl regionu Valonsko předkupní právo pro případ, že by společnost SA Interagora nebo její oprávněné subjekty uvažovaly před 5. říjnem 2010 o postoupení značek, výkresů a modelů, které byly předmětem postoupení. |
| --- | --- |

(20)

Úmluvou o postoupení ze dne 5. října 2005 postoupila společnost CFV tyto značky akciové společnosti SA Interagora za cenu ve výši [500 000 – 800 000] EUR. Uhrazení platby ve výši 700 000 EUR mělo proběhnout jednorázovou splátkou ve výši [100 000 – 500 000] EUR a deseti ročními splátkami ve výši [10 000 – 50 000] EUR. Článek 7 této úmluvy poskytl regionu Valonsko předkupní právo pro případ, že by společnost SA Interagora nebo její oprávněné subjekty uvažovaly před 5. říjnem 2010 o postoupení značek, výkresů a modelů, které byly předmětem postoupení.

| (21) | Dne 11. srpna 2008 vyhlásila společnost SA Interagora, která se mezitím stala společností s názvem VSLI, úpadek a zůstatek ve výši 280 000 EUR zůstal být společnosti CFV dlužen. |
| --- | --- |

(21)

Dne 11. srpna 2008 vyhlásila společnost SA Interagora, která se mezitím stala společností s názvem VSLI, úpadek a zůstatek ve výši 280 000 EUR zůstal být společnosti CFV dlužen.

| (22) | Dne 1. října 2008 podepsal správce konkurzní podstaty společnosti CVSL memorandum o porozumění se společnostmi CFC a SPECI (nabyvatelé činností společnosti CVSL), které obsahovalo rovněž koupi značek „Val Saint-Lambert“ od VSLI za cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR. Region Valonsko tehdy uplatnil své předkupní právo (článek 7 úmluvy ze dne 5. října 2005) za stejnou cenu a uvědomil o tom správce konkurzní podstaty dne 7. listopadu 2008. Region poté stanovil v úmluvě uzavřené dne 29. ledna 2009 mezi společnostmi CFV a VSL tyto podmínky:






  — | Podniku VSL postupuje výhradní, neomezenou a světovou licenci na používání duševních práv spojených výlučně se značkami, logy a písmem označení „Val Saint-Lambert“, přičemž region Valonsko zůstává jejich vlastníkem. Tato licence je poskytnuta za odměnu odpovídající 1,5 % zisku před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) po dobu prvních pěti rozpočtových roků a 5 % počínaje šestým rozpočtovým rokem. Poskytnutí licence končí úpadkem, likvidací nebo vyrovnáním podniku VSL či v případě vypovězení úmluvy z důvodu jejího neplnění podnikem VSL. |
| --- | --- | --- |

(22)

Dne 1. října 2008 podepsal správce konkurzní podstaty společnosti CVSL memorandum o porozumění se společnostmi CFC a SPECI (nabyvatelé činností společnosti CVSL), které obsahovalo rovněž koupi značek „Val Saint-Lambert“ od VSLI za cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR. Region Valonsko tehdy uplatnil své předkupní právo (článek 7 úmluvy ze dne 5. října 2005) za stejnou cenu a uvědomil o tom správce konkurzní podstaty dne 7. listopadu 2008. Region poté stanovil v úmluvě uzavřené dne 29. ledna 2009 mezi společnostmi CFV a VSL tyto podmínky:

—

Podniku VSL postupuje výhradní, neomezenou a světovou licenci na používání duševních práv spojených výlučně se značkami, logy a písmem označení „Val Saint-Lambert“, přičemž region Valonsko zůstává jejich vlastníkem. Tato licence je poskytnuta za odměnu odpovídající 1,5 % zisku před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) po dobu prvních pěti rozpočtových roků a 5 % počínaje šestým rozpočtovým rokem. Poskytnutí licence končí úpadkem, likvidací nebo vyrovnáním podniku VSL či v případě vypovězení úmluvy z důvodu jejího neplnění podnikem VSL.

| — | Podniku VSL postupuje opci k nákupu duševních práv. Podnik VSL může uplatnit tuto opci počínaje čtvrtým rokem od podepsání úmluvy a až do posledního dne pátého roku za cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR (cena nabídnutá nabyvateli v rámci protokolu o převzetí ze dne 1. října). Podnik VSL bude rovněž moci uplatnit tuto opci za stejnou cenu ve výši 800 000 EUR upravovanou mezi šestým a desátým rokem podle belgického indexu spotřebitelských cen. Počínaje jedenáctým rokem bude region Valonsko moci požadovat od podniku VSL, aby koupil duševní práva za stejnou upravenou cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR. |
| --- | --- |

—

Podniku VSL postupuje opci k nákupu duševních práv. Podnik VSL může uplatnit tuto opci počínaje čtvrtým rokem od podepsání úmluvy a až do posledního dne pátého roku za cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR (cena nabídnutá nabyvateli v rámci protokolu o převzetí ze dne 1. října). Podnik VSL bude rovněž moci uplatnit tuto opci za stejnou cenu ve výši 800 000 EUR upravovanou mezi šestým a desátým rokem podle belgického indexu spotřebitelských cen. Počínaje jedenáctým rokem bude region Valonsko moci požadovat od podniku VSL, aby koupil duševní práva za stejnou upravenou cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR.

| — | V případě uplatnění opce k nákupu bude muset podnik VSL uhradit všechny zbývající částky dlužené společnosti CFV (uvedené ve 21. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

—

V případě uplatnění opce k nákupu bude muset podnik VSL uhradit všechny zbývající částky dlužené společnosti CFV (uvedené ve 21. bodě odůvodnění).

| (23) | Belgické orgány informovaly ve svých připomínkách Komisi, že po ukončení řízení o soudní reorganizaci (4), které bylo zahájeno dne 28. února 2012, nedosahoval zůstatek k úhradě již částky 280 000 EUR, ale pouze částky 61 250 EUR, a to následkem snížení o částku ve výši 43 750 EUR, o kterém se rozhodlo v rámci řízení o soudní reorganizaci, a uhrazením částky 105 000 EUR, ke kterému došlo ještě před zahájením tohoto řízení. |
| --- | --- |

(23)

Belgické orgány informovaly ve svých připomínkách Komisi, že po ukončení řízení o soudní reorganizaci (4), které bylo zahájeno dne 28. února 2012, nedosahoval zůstatek k úhradě již částky 280 000 EUR, ale pouze částky 61 250 EUR, a to následkem snížení o částku ve výši 43 750 EUR, o kterém se rozhodlo v rámci řízení o soudní reorganizaci, a uhrazením částky 105 000 EUR, ke kterému došlo ještě před zahájením tohoto řízení.

Opatření č. 5: půjčka ve výši 1,5 milionu EUR ze srpna roku 2009

| (24) | Dne 31. srpna 2009 poskytl region Valonsko zastupovaný společností SOGEPA podniku VSL půjčku ve výši 1,5 milionu EUR s úrokovou mírou ve výši 4,7 % na sedm let, aby podnik mohl zakoupit nové pece. Záruku na tuto půjčku představovalo zástavní právo zapsané v prvním pořadí na nemovitosti podniku VSL, jejichž hodnota podle belgických orgánů údajně přesahuje výši půjčky. |
| --- | --- |

(24)

Dne 31. srpna 2009 poskytl region Valonsko zastupovaný společností SOGEPA podniku VSL půjčku ve výši 1,5 milionu EUR s úrokovou mírou ve výši 4,7 % na sedm let, aby podnik mohl zakoupit nové pece. Záruku na tuto půjčku představovalo zástavní právo zapsané v prvním pořadí na nemovitosti podniku VSL, jejichž hodnota podle belgických orgánů údajně přesahuje výši půjčky.

Opatření č. 6: navýšení kapitálu o 1,5 milionu EUR z března roku 2011

| (25) | Dne 17. března 2011 rozhodl region Valonsko o kapitálovém vkladu ve výši 1,5 milionu EUR do podniku VSL, aby podnik mohl zakoupit novou pec. Od 25. května 2009 do 29. března 2011 vložila společnost CFC (majoritní akcionář podniku VSL) do tohoto podniku celkovou pohledávku ve výši 5,2 milionu EUR. |
| --- | --- |

(25)

Dne 17. března 2011 rozhodl region Valonsko o kapitálovém vkladu ve výši 1,5 milionu EUR do podniku VSL, aby podnik mohl zakoupit novou pec. Od 25. května 2009 do 29. března 2011 vložila společnost CFC (majoritní akcionář podniku VSL) do tohoto podniku celkovou pohledávku ve výši 5,2 milionu EUR.

Opatření č. 7: předchozí podpory v omezené výši

| (26) | V období od února roku 2010 do listopadu roku 2012 obdržel podnik VSL prostřednictvím různých podpor v omezené výši celkovou částku 197 503 EUR. Dne 25. března 2011 vyplatila společnosti SOGEPA podporu na dočasného manažera (Interim Manager) ve výši 97 785 EUR. Společnost SOGEPA ale dne 25. září 2012 požádala o vrácení této podpory spolu s úroky, když si uvědomila, že došlo k překročení stropu ve výši 200 000 EUR, který stanoví nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (5). |
| --- | --- |

(26)

V období od února roku 2010 do listopadu roku 2012 obdržel podnik VSL prostřednictvím různých podpor v omezené výši celkovou částku 197 503 EUR. Dne 25. března 2011 vyplatila společnosti SOGEPA podporu na dočasného manažera (Interim Manager) ve výši 97 785 EUR. Společnost SOGEPA ale dne 25. září 2012 požádala o vrácení této podpory spolu s úroky, když si uvědomila, že došlo k překročení stropu ve výši 200 000 EUR, který stanoví nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (5).

Opatření č. 8: sanace nemovitostí podniku VSL v rámci projektu Cristal Park a poskytnutí některých budov do bezplatného užívání podniku VSL společností SPAQUE

| (27) | Projekt Cristal Park počítal se sanací nemovitostí patřících podniku VSL z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(27)

Projekt Cristal Park počítal se sanací nemovitostí patřících podniku VSL z veřejných prostředků.

| (28) | Dopisem ze dne 20. srpna 2012 předložila společnost SPAQUE (Société publique d'aide à la qualité de l'environnement – Veřejnoprávní společnost na podporu kvality životního prostředí) podmíněnou nabídku na koupi budov podniku VSL za částku ve výši 2 040 000 EUR před odečtením nákladů na sanaci, jejichž výši bylo ještě třeba stanovit. Cenu ve výši 2 040 000 EUR stanovil nezávislý znalec Cushman & Wakefield dne 29. května 2012 s upřesněním, že není sám schopen odhadnout náklady na renovaci. Dopisem ze dne 5. září 2012 oznámil podnik VSL společnosti SPAQUE, že společnost GEOLYS stanovila v srpnu roku 2012 výši nákladů na sanaci na 219 470 EUR. Ve stejném dopise informoval podnik VSL společnost SPAQUE rovněž o svém souhlasu s prodejem budov za cenu ve výši 2 040 000 EUR, od níž bude odečtena částka 220 000 EUR. Dne 13. prosince 2012 byly dotčené budovy prodány společnosti SPAQUE za cenu 2 040 000 EUR, od níž byly odečteny náklady na sanaci odhadnuté na 220 000 EUR, tzn. za cenu ve výši 1 820 000 EUR. Zpráva z 1. prosince 2011, kterou mezitím předaly belgické orgány, ovšem náklady na sanaci odhadovala na několik milionů EUR. |
| --- | --- |

(28)

Dopisem ze dne 20. srpna 2012 předložila společnost SPAQUE (Société publique d'aide à la qualité de l'environnement – Veřejnoprávní společnost na podporu kvality životního prostředí) podmíněnou nabídku na koupi budov podniku VSL za částku ve výši 2 040 000 EUR před odečtením nákladů na sanaci, jejichž výši bylo ještě třeba stanovit. Cenu ve výši 2 040 000 EUR stanovil nezávislý znalec Cushman & Wakefield dne 29. května 2012 s upřesněním, že není sám schopen odhadnout náklady na renovaci. Dopisem ze dne 5. září 2012 oznámil podnik VSL společnosti SPAQUE, že společnost GEOLYS stanovila v srpnu roku 2012 výši nákladů na sanaci na 219 470 EUR. Ve stejném dopise informoval podnik VSL společnost SPAQUE rovněž o svém souhlasu s prodejem budov za cenu ve výši 2 040 000 EUR, od níž bude odečtena částka 220 000 EUR. Dne 13. prosince 2012 byly dotčené budovy prodány společnosti SPAQUE za cenu 2 040 000 EUR, od níž byly odečteny náklady na sanaci odhadnuté na 220 000 EUR, tzn. za cenu ve výši 1 820 000 EUR. Zpráva z 1. prosince 2011, kterou mezitím předaly belgické orgány, ovšem náklady na sanaci odhadovala na několik milionů EUR.

| (29) | Před tímto prodejem ze dne 13. prosince 2012 schválila obecní rada města Seraing na svém zasedání konaném dne 10. září 2012 dva návrhy opčních úmluv, z nichž se první týkala společnosti SPAQUE a města Seraing a druhá města Seraing a společnosti SPECI. Tyto návrhy popisují podmínky pozdějšího převodu budov prodaných společnosti SPAQUE po jejich sanaci mezi těmito třemi entitami. |
| --- | --- |

(29)

Před tímto prodejem ze dne 13. prosince 2012 schválila obecní rada města Seraing na svém zasedání konaném dne 10. září 2012 dva návrhy opčních úmluv, z nichž se první týkala společnosti SPAQUE a města Seraing a druhá města Seraing a společnosti SPECI. Tyto návrhy popisují podmínky pozdějšího převodu budov prodaných společnosti SPAQUE po jejich sanaci mezi těmito třemi entitami.

| (30) | K dnešnímu dni došlo pouze k prodeji ze dne 13. prosince 2012. Transakce stanovené v návrzích úmluv schválených obecní radou města Seraing a uvedených v předchozích bodech odůvodnění (28. a 29. bod odůvodnění) nebyly provedeny. Se sanací se nezačalo. |
| --- | --- |

(30)

K dnešnímu dni došlo pouze k prodeji ze dne 13. prosince 2012. Transakce stanovené v návrzích úmluv schválených obecní radou města Seraing a uvedených v předchozích bodech odůvodnění (28. a 29. bod odůvodnění) nebyly provedeny. Se sanací se nezačalo.

| (31) | Dne 11. prosince 2012 byla dále mezi společností SPAQUE a podnikem VSL podepsána úmluva o dočasném poskytnutí části závodu na výrobu předmětů z křišťálu Val Saint-Lambert. Touto úmluvou dává společnost SPAQUE podniku VSL do užívání na dobu určitou a bezplatně určitý počet budov, jejichž se stala majitelem (viz 27. bod odůvodnění). Podnik VSL se na oplátku zavazuje spolupracovat se společností SPAQUE tím, že jí bude předávat informace, jež budou užitečné a nutné pro renovaci a obnovu, které je nutno v závodu provést. |
| --- | --- |

(31)

Dne 11. prosince 2012 byla dále mezi společností SPAQUE a podnikem VSL podepsána úmluva o dočasném poskytnutí části závodu na výrobu předmětů z křišťálu Val Saint-Lambert. Touto úmluvou dává společnost SPAQUE podniku VSL do užívání na dobu určitou a bezplatně určitý počet budov, jejichž se stala majitelem (viz 27. bod odůvodnění). Podnik VSL se na oplátku zavazuje spolupracovat se společností SPAQUE tím, že jí bude předávat informace, jež budou užitečné a nutné pro renovaci a obnovu, které je nutno v závodu provést.

2.3   Důvody, které vedly k zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (32) | Komise usoudila, že soubor prověřovaných opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Pokud jde o opatření č. 1 (podpora na záchranu), opatření č. 3 (bezplatná záruka) a opatření č. 4 (používání a postoupení značek), Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Pokud jde o opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR), měla Komise pochybnosti o tom, že úrok z půjčky neobsahoval prvky podpory. Komise si rovněž kladla otázky ohledně povahy pari passu opatření č. 6 (navýšení kapitálu) a ohledně jeho slučitelnosti se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Pokud jde o opatření č. 7, jež shrnuje opatření v omezené výši, nebyla si Komise jista, zda každé z nich dodržuje podmínky stanovené ve výše uvedeném nařízení (6). Pokud jde o opatření č. 8 (prodej nemovitostí a postoupení některých z nich k bezplatnému užívání), Komise si kladla otázku o nepřítomnosti podpory v prodejní ceně pozemků postoupených společnosti SPAQUE podnikem VSL, a to z důvodu poměrné nejistoty ohledně odhadu nákladů na sanaci. Komise si rovněž kladla otázky o existenci podpory v transakci, která pro společnost SPAQUE spočívá v tom, že poskytuje budovy podniku VSL k bezplatnému užívání. Pokud jde o opatření č. 3, Komise si rovněž kladla otázky ohledně případné hospodářské návaznosti mezi společnostmi CVSL a VSL. Komise měla konečně pochybnosti o slučitelnosti všech těchto opatření s vnitřním trhem a konkrétněji s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (7) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“) (opatření č. 1, 2 a 3). |
| --- | --- |

(32)

Komise usoudila, že soubor prověřovaných opatření představuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 SFEU. Pokud jde o opatření č. 1 (podpora na záchranu), opatření č. 3 (bezplatná záruka) a opatření č. 4 (používání a postoupení značek), Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Pokud jde o opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR), měla Komise pochybnosti o tom, že úrok z půjčky neobsahoval prvky podpory. Komise si rovněž kladla otázky ohledně povahy pari passu opatření č. 6 (navýšení kapitálu) a ohledně jeho slučitelnosti se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. Pokud jde o opatření č. 7, jež shrnuje opatření v omezené výši, nebyla si Komise jista, zda každé z nich dodržuje podmínky stanovené ve výše uvedeném nařízení (6). Pokud jde o opatření č. 8 (prodej nemovitostí a postoupení některých z nich k bezplatnému užívání), Komise si kladla otázku o nepřítomnosti podpory v prodejní ceně pozemků postoupených společnosti SPAQUE podnikem VSL, a to z důvodu poměrné nejistoty ohledně odhadu nákladů na sanaci. Komise si rovněž kladla otázky o existenci podpory v transakci, která pro společnost SPAQUE spočívá v tom, že poskytuje budovy podniku VSL k bezplatnému užívání. Pokud jde o opatření č. 3, Komise si rovněž kladla otázky ohledně případné hospodářské návaznosti mezi společnostmi CVSL a VSL. Komise měla konečně pochybnosti o slučitelnosti všech těchto opatření s vnitřním trhem a konkrétněji s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (7) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“) (opatření č. 1, 2 a 3).

3.   PŘIPOMÍNKY BELGIE K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

3.1   Označení podniku VSL za podnik v obtížích

| (33) | Belgické orgány nemají námitky proti označení podniku VSL za podnik v obtížích ode dne 8. února 2012, kdy byla podána žádost o soudní reorganizaci (která, jak bude zřejmé, spadá pro účely analýzy do několika předmětných opatření). Domnívají se ale, že předtím nebylo možno označovat podnik VSL za podnik v obtížích, protože podle nich se jednalo o nový podnik, který se těšil bezpodmínečné podpoře svého majoritního akcionáře, tj. společnosti CFC, v souladu s odstavci 10 a 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci a s rozhodovacím postupem Komise (8). |
| --- | --- |

(33)

Belgické orgány nemají námitky proti označení podniku VSL za podnik v obtížích ode dne 8. února 2012, kdy byla podána žádost o soudní reorganizaci (která, jak bude zřejmé, spadá pro účely analýzy do několika předmětných opatření). Domnívají se ale, že předtím nebylo možno označovat podnik VSL za podnik v obtížích, protože podle nich se jednalo o nový podnik, který se těšil bezpodmínečné podpoře svého majoritního akcionáře, tj. společnosti CFC, v souladu s odstavci 10 a 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci a s rozhodovacím postupem Komise (8).

3.2   Podpora na záchranu (opatření č. 1)

| (34) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise usoudila, že tato půjčka, která byla poskytnuta bez jakéhokoliv jištění podniku v obtížích, může představovat podporu, protože podnik VSL by od soukromé banky nemohl získat půjčku za takových podmínek. |
| --- | --- |

(34)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise usoudila, že tato půjčka, která byla poskytnuta bez jakéhokoliv jištění podniku v obtížích, může představovat podporu, protože podnik VSL by od soukromé banky nemohl získat půjčku za takových podmínek.

| (35) | Belgické orgány ve svých připomínkách nepopírají, že zvýhodněná půjčka ve výši 1 milionu EUR, již poskytl region Valonsko dne 3. dubna 2012, představuje podporu. Domnívají se ale, že toto opatření představuje podporu na záchranu v souladu s odstavcem 13 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci v tom smyslu, že obtíže podniku VSL mu jsou vlastní, nejsou výsledkem svévolného rozvrhování nákladů v rámci skupiny a jsou příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina. Vysvětlují, že společnost CFC z důvodu rozmanitosti svých činností a podílů nemohla přidělovat podniku VSL všechny své zdroje. Finanční prostředky společnosti CFC se od konce účetního roku 2011 výrazně snížily a k 19. říjnu 2012 dosahovaly pouze výše 130 000 EUR. Belgické orgány rovněž připomínají, že vzhledem k četnosti, s jakou společnost CFC poskytovala podniku VSL finanční prostředky (9,5 milionu EUR od založení podniku VSL), a k přetrvávajícím neuspokojivým finančním výsledkům podniku VSL, nebyla společnost CFC nadále schopna řešit obtíže podniku VSL pomocí prostředků skupiny. |
| --- | --- |

(35)

Belgické orgány ve svých připomínkách nepopírají, že zvýhodněná půjčka ve výši 1 milionu EUR, již poskytl region Valonsko dne 3. dubna 2012, představuje podporu. Domnívají se ale, že toto opatření představuje podporu na záchranu v souladu s odstavcem 13 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci v tom smyslu, že obtíže podniku VSL mu jsou vlastní, nejsou výsledkem svévolného rozvrhování nákladů v rámci skupiny a jsou příliš vážné na to, aby je vyřešila sama skupina. Vysvětlují, že společnost CFC z důvodu rozmanitosti svých činností a podílů nemohla přidělovat podniku VSL všechny své zdroje. Finanční prostředky společnosti CFC se od konce účetního roku 2011 výrazně snížily a k 19. říjnu 2012 dosahovaly pouze výše 130 000 EUR. Belgické orgány rovněž připomínají, že vzhledem k četnosti, s jakou společnost CFC poskytovala podniku VSL finanční prostředky (9,5 milionu EUR od založení podniku VSL), a k přetrvávajícím neuspokojivým finančním výsledkům podniku VSL, nebyla společnost CFC nadále schopna řešit obtíže podniku VSL pomocí prostředků skupiny.

| (36) | Pokud jde o zásadu „jednou a dost“, podle níž by opatření č. 1 bylo neslučitelné s odstavcem 72 a následujícími pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, protože opatření č. 3, 5, 6 a 7 představují podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci, domnívají se belgické orgány naopak, že:






  — | opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR) bylo poskytnuto správci konkurzní podstaty společnosti CVSL v září roku 2008 a nikoliv podniku VSL. Belgické orgány se kromě toho domnívají, že neexistuje hospodářská návaznost mezi podnikem VSL a společností CVSL, |
| --- | --- | --- |

(36)

Pokud jde o zásadu „jednou a dost“, podle níž by opatření č. 1 bylo neslučitelné s odstavcem 72 a následujícími pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, protože opatření č. 3, 5, 6 a 7 představují podpory na záchranu nebo na restrukturalizaci, domnívají se belgické orgány naopak, že:

—

opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR) bylo poskytnuto správci konkurzní podstaty společnosti CVSL v září roku 2008 a nikoliv podniku VSL. Belgické orgány se kromě toho domnívají, že neexistuje hospodářská návaznost mezi podnikem VSL a společností CVSL,

| — | opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR) neobsahuje prvek podpory vzhledem k použité úrokové míře a kvalitě jištění, |
| --- | --- |

—

opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR) neobsahuje prvek podpory vzhledem k použité úrokové míře a kvalitě jištění,

| — | opatření č. 6 (navýšení kapitálu o 1,5 milionu EUR) neobsahuje prvek podpory, protože k němu došlo souběžně s kapitálovým vkladem ve výši 5,2 milionu EUR poskytnutým společností CFC formou konvertování pohledávek, |
| --- | --- |

—

opatření č. 6 (navýšení kapitálu o 1,5 milionu EUR) neobsahuje prvek podpory, protože k němu došlo souběžně s kapitálovým vkladem ve výši 5,2 milionu EUR poskytnutým společností CFC formou konvertování pohledávek,

| — | podpory v omezené výši nebyly poskytnuty podniku v obtížích a nemají být zohledňovány v rámci přezkumu zásady „jednou a dost“. Kromě toho jsou výrazně nižší než zálohy poskytované společností CFC od roku 2009. |
| --- | --- |

—

podpory v omezené výši nebyly poskytnuty podniku v obtížích a nemají být zohledňovány v rámci přezkumu zásady „jednou a dost“. Kromě toho jsou výrazně nižší než zálohy poskytované společností CFC od roku 2009.

3.3   Podpora na restrukturalizaci (opatření č. 2)

| (37) | Po stažení oznámení tohoto opatření a vzhledem ke skutečnosti, že jej belgické orgány neprovedly, není toto opatření předmětem tohoto rozhodnutí a připomínky belgických orgánů v tomto ohledu se stávají bezpředmětnými. |
| --- | --- |

(37)

Po stažení oznámení tohoto opatření a vzhledem ke skutečnosti, že jej belgické orgány neprovedly, není toto opatření předmětem tohoto rozhodnutí a připomínky belgických orgánů v tomto ohledu se stávají bezpředmětnými.

3.4   Záruka ve výši 150 000 EUR (opatření č. 3)

| (38) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zdůraznila, že záruka ve výši 150 000 EUR byla poskytnuta bezplatně podniku v obtížích, protože společnost CVSL byla tehdy v úpadku. Společnosti CVSL tak zřejmě poskytla zvýhodnění, protože žádný soukromý subjekt by tuto záruku neposkytl bez odměny. |
| --- | --- |

(38)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zdůraznila, že záruka ve výši 150 000 EUR byla poskytnuta bezplatně podniku v obtížích, protože společnost CVSL byla tehdy v úpadku. Společnosti CVSL tak zřejmě poskytla zvýhodnění, protože žádný soukromý subjekt by tuto záruku neposkytl bez odměny.

| (39) | Belgické orgány se nevyjadřují k tomu, zda lze či nelze toto opatření označit za podporu. |
| --- | --- |

(39)

Belgické orgány se nevyjadřují k tomu, zda lze či nelze toto opatření označit za podporu.

| (40) | Upřesnily, že záruka byla poskytnuta správci konkurzní podstaty a nikoliv společnosti CVSL v úpadku. Trvají ale na tom, že mezi společností CVSL a podnikem VSL neexistuje žádná hospodářská návaznost. Domnívají se, že přerušení hospodářské návaznosti mezi společností CVSL a podnikem VSL dostatečně prokázaly. Trvají na tom, že veškerou návaznost je nutno vyloučit, protože rozsah aktiv převedených na podnik VSL je zcela odlišný a také širší, než byl rozsah aktiv ve vlastnictví společnosti CVSL. |
| --- | --- |

(40)

Upřesnily, že záruka byla poskytnuta správci konkurzní podstaty a nikoliv společnosti CVSL v úpadku. Trvají ale na tom, že mezi společností CVSL a podnikem VSL neexistuje žádná hospodářská návaznost. Domnívají se, že přerušení hospodářské návaznosti mezi společností CVSL a podnikem VSL dostatečně prokázaly. Trvají na tom, že veškerou návaznost je nutno vyloučit, protože rozsah aktiv převedených na podnik VSL je zcela odlišný a také širší, než byl rozsah aktiv ve vlastnictví společnosti CVSL.

| (41) | Belgické orgány rovněž připomínají, že noví akcionáři podniku VSL si vždy přáli opřít převzetí společnosti CVSL o rozsáhlý projekt v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, tj. Cristal Park. Hospodářská logika převzetí je tak podle nich v jasném rozchodu s provozováním závodu na výrobu předmětů z křišťálu společností CVSL, které spočívalo výlučně ve výrobě křišťálového skla. |
| --- | --- |

(41)

Belgické orgány rovněž připomínají, že noví akcionáři podniku VSL si vždy přáli opřít převzetí společnosti CVSL o rozsáhlý projekt v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, tj. Cristal Park. Hospodářská logika převzetí je tak podle nich v jasném rozchodu s provozováním závodu na výrobu předmětů z křišťálu společností CVSL, které spočívalo výlučně ve výrobě křišťálového skla.

3.5   Používání a postoupení značek „Val Saint-Lambert“ (opatření č. 4)

| (42) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zjistila, že mechanizmus odměňování za koncesi poskytnutou podniku VSL, jež je založeno na budoucím zisku před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) podniku VSL, zřejmě obsahuje hospodářskou výhodu. Region Valonsko totiž postoupil ve formě koncese hodnotné aktivum bez jakékoliv zaručené odměny, protože EBITDA podniku VSL mohl být negativní stejně jako v předchozích letech, a aniž by mohl očekávat na konci koncese jiný zisk než úpravu podle inflace (indexace), k níž by ovšem docházelo až od šestého roku. Soukromý subjekt by pravděpodobně zvolil odměnu zahrnující alespoň jistý a fixní základ. Rozhodnutí o zahájení řízení dále počítalo s možnou existencí podpory v podmínkách spojených s postoupením značky. |
| --- | --- |

(42)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise zjistila, že mechanizmus odměňování za koncesi poskytnutou podniku VSL, jež je založeno na budoucím zisku před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA) podniku VSL, zřejmě obsahuje hospodářskou výhodu. Region Valonsko totiž postoupil ve formě koncese hodnotné aktivum bez jakékoliv zaručené odměny, protože EBITDA podniku VSL mohl být negativní stejně jako v předchozích letech, a aniž by mohl očekávat na konci koncese jiný zisk než úpravu podle inflace (indexace), k níž by ovšem docházelo až od šestého roku. Soukromý subjekt by pravděpodobně zvolil odměnu zahrnující alespoň jistý a fixní základ. Rozhodnutí o zahájení řízení dále počítalo s možnou existencí podpory v podmínkách spojených s postoupením značky.

| (43) | Belgické orgány se domnívají, že není opodstatněné odvolávat se, jak to činí Komise, při kritice výpočtu odměny Valonska za poskytnutí licence na značky na špatné výsledky vykazované předchůdci podniku VSL. |
| --- | --- |

(43)

Belgické orgány se domnívají, že není opodstatněné odvolávat se, jak to činí Komise, při kritice výpočtu odměny Valonska za poskytnutí licence na značky na špatné výsledky vykazované předchůdci podniku VSL.

| (44) | Naopak se domnívají, že výpočet odměny za používání značek na základě EBITDA nepředstavuje rozhodnutí bez obchodní logiky. Podle nich je toto rozhodnutí oprávněné, protože EBITDA představuje jeden z účetních ukazatelů, který umožňuje valonským orgánům poměřovat obchodní úspěch spojený s prodejem produktů, jejichž značky vlastní. |
| --- | --- |

(44)

Naopak se domnívají, že výpočet odměny za používání značek na základě EBITDA nepředstavuje rozhodnutí bez obchodní logiky. Podle nich je toto rozhodnutí oprávněné, protože EBITDA představuje jeden z účetních ukazatelů, který umožňuje valonským orgánům poměřovat obchodní úspěch spojený s prodejem produktů, jejichž značky vlastní.

| (45) | Belgické orgány nepředložily žádné připomínky k podmínkám budoucího prodeje značek podniku VSL. |
| --- | --- |

(45)

Belgické orgány nepředložily žádné připomínky k podmínkám budoucího prodeje značek podniku VSL.

3.6   Půjčka ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 5)

| (46) | V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o kvalitě jištění. Z dokumentů předložených Komisi totiž vyplynulo, že zástavní právo se týkalo alespoň částečně nemovitostí podniku VSL, které bylo nutno renovovat. Skutečná hodnota těchto pozemků nebyla známa a mohla být negativní. Úroková míra stanovená na 4,7 % se proto jevila jako příliš nízká. V závislosti na kvalitě jištění by bylo k základní sazbě ve výši 1,778 % nutno přidat 400 až 1 000 bazických bodů. |
| --- | --- |

(46)

V rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti o kvalitě jištění. Z dokumentů předložených Komisi totiž vyplynulo, že zástavní právo se týkalo alespoň částečně nemovitostí podniku VSL, které bylo nutno renovovat. Skutečná hodnota těchto pozemků nebyla známa a mohla být negativní. Úroková míra stanovená na 4,7 % se proto jevila jako příliš nízká. V závislosti na kvalitě jištění by bylo k základní sazbě ve výši 1,778 % nutno přidat 400 až 1 000 bazických bodů.

| (47) | Belgické orgány se domnívají, že hodnota jištění byla vynikající, protože se týkala celé půjčky. Jejich posouzení spočívalo na znaleckém posudku, který vypracovala kancelář Marengo v lednu a únoru roku 2009. |
| --- | --- |

(47)

Belgické orgány se domnívají, že hodnota jištění byla vynikající, protože se týkala celé půjčky. Jejich posouzení spočívalo na znaleckém posudku, který vypracovala kancelář Marengo v lednu a únoru roku 2009.

3.7   Navýšení kapitálu o 1,5 milionu EUR (opatření č. 6)

| (48) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že se o navýšení kapitálu nerozhodlo na základě podnikatelského plánu ale na základě pouhého finančního výhledu. Finanční výhled nevypovídá nic o způsobu, jakým se chce podnik zotavit, a ani o odměně, kterou míní podnik zajistit poskytovateli kapitálu, tj. regionu Valonsko. Ostatně region Valonsko a společnost CFC nejsou zřejmě ve stejné situaci a nečelí stejným rizikům. Region Valonsko nebyl před opatřením akcionářem podniku VSL a neměl v této souvislosti žádný hospodářský zájem. Společnost CFC byla naopak akcionářem podniku VSL a měla zájem na zotavení podniku nebo alespoň na omezení jeho ztrát. |
| --- | --- |

(48)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že se o navýšení kapitálu nerozhodlo na základě podnikatelského plánu ale na základě pouhého finančního výhledu. Finanční výhled nevypovídá nic o způsobu, jakým se chce podnik zotavit, a ani o odměně, kterou míní podnik zajistit poskytovateli kapitálu, tj. regionu Valonsko. Ostatně region Valonsko a společnost CFC nejsou zřejmě ve stejné situaci a nečelí stejným rizikům. Region Valonsko nebyl před opatřením akcionářem podniku VSL a neměl v této souvislosti žádný hospodářský zájem. Společnost CFC byla naopak akcionářem podniku VSL a měla zájem na zotavení podniku nebo alespoň na omezení jeho ztrát.

| (49) | Belgické orgány se domnívají, že podnik VSL nebyl v okamžiku poskytnutí tohoto opatření v obtížích, protože majoritní akcionář měl ve svou dceřinou společnost plnou důvěru a poskytoval jí finanční podporu. |
| --- | --- |

(49)

Belgické orgány se domnívají, že podnik VSL nebyl v okamžiku poskytnutí tohoto opatření v obtížích, protože majoritní akcionář měl ve svou dceřinou společnost plnou důvěru a poskytoval jí finanční podporu.

| (50) | Vytýkají Komisi, že při posuzování, zda se jedná či nejedná o státní podporu, vychází z návratnosti ex post určité investice, což je údajně postup v rozporu s evropskou judikaturou. |
| --- | --- |

(50)

Vytýkají Komisi, že při posuzování, zda se jedná či nejedná o státní podporu, vychází z návratnosti ex post určité investice, což je údajně postup v rozporu s evropskou judikaturou.

| (51) | Zastávají názor, že kapitálový vklad byl menší než vklad provedený akcionáři CFC a byl s ním souběžný. Region Valonsko sice nebyl akcionářem podniku VSL, získal ale ve spojení s navýšením kapitálu hospodářskou výhodu, protože měl podle belgických orgánů zájem podporovat činnost, aby došlo k zotavení a pozdějšímu splacení půjčky. |
| --- | --- |

(51)

Zastávají názor, že kapitálový vklad byl menší než vklad provedený akcionáři CFC a byl s ním souběžný. Region Valonsko sice nebyl akcionářem podniku VSL, získal ale ve spojení s navýšením kapitálu hospodářskou výhodu, protože měl podle belgických orgánů zájem podporovat činnost, aby došlo k zotavení a pozdějšímu splacení půjčky.

3.8   Podpory de minimis (opatření č. 7)

| (52) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise usoudila, že podnik VSL byl zřejmě v obtížích od roku 2009 až do současné doby, a nemohl tak být příjemcem tohoto typu podpory. |
| --- | --- |

(52)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise usoudila, že podnik VSL byl zřejmě v obtížích od roku 2009 až do současné doby, a nemohl tak být příjemcem tohoto typu podpory.

| (53) | Podle belgických orgánů nelze podnik VSL označit za podnik v obtížích, protože se jedná o nový, méně než tři roky starý podnik a protože se těšil důvěře svého majoritního akcionáře až do řízení o soudní reorganizaci. Tato opatření proto spadají o oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis, a nelze je tak označit za podpory. |
| --- | --- |

(53)

Podle belgických orgánů nelze podnik VSL označit za podnik v obtížích, protože se jedná o nový, méně než tři roky starý podnik a protože se těšil důvěře svého majoritního akcionáře až do řízení o soudní reorganizaci. Tato opatření proto spadají o oblasti působnosti nařízení o podporách de minimis, a nelze je tak označit za podpory.

3.9   Sanace nemovitostí podniku VSL v rámci projektu Cristal Park a poskytnutí některých budov do bezplatného užívání podniku VSL společností SPAQUE (opatření č. 8)

| (54) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise usoudila, že se společnost SPAQUE zavázala ke koupi nemovitostí, aniž znala náklady na jejich renovaci. |
| --- | --- |

(54)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise usoudila, že se společnost SPAQUE zavázala ke koupi nemovitostí, aniž znala náklady na jejich renovaci.

| (55) | Belgické orgány vysvětlují, že u nákladů na sanaci omezují valonské právní předpisy rozsah povinností vlastníka znečištěné nemovitosti v případě historického znečištění a v závislosti na oblasti určení z hlediska plánů územního rozvoje, v nichž se znečištěné nemovitosti nacházejí. Pokud by se, stále podle belgických orgánů, mělo usoudit, že podnik VSL má za povinnost vypořádat se se znečištěním, musel by sanovat tento prostor pouze v míře, aby se stal slučitelný se svým využíváním na úrovni územního rozvoje sektoru, v němž se nachází, tj. průmyslovým využíváním. Náklady na sanaci prostoru je proto nutno posuzovat jako náklady nutné, aby se prostor dostal do souladu s jeho určením platným v okamžiku prodeje, což v tomto konkrétním případě znamená s průmyslovým využitím. Belgické orgány se domnívají, že odhad nákladů byl proveden ve zprávě společnosti GEOLYS. Tyto náklady byly následně odečteny z prodejní ceny. |
| --- | --- |

(55)

Belgické orgány vysvětlují, že u nákladů na sanaci omezují valonské právní předpisy rozsah povinností vlastníka znečištěné nemovitosti v případě historického znečištění a v závislosti na oblasti určení z hlediska plánů územního rozvoje, v nichž se znečištěné nemovitosti nacházejí. Pokud by se, stále podle belgických orgánů, mělo usoudit, že podnik VSL má za povinnost vypořádat se se znečištěním, musel by sanovat tento prostor pouze v míře, aby se stal slučitelný se svým využíváním na úrovni územního rozvoje sektoru, v němž se nachází, tj. průmyslovým využíváním. Náklady na sanaci prostoru je proto nutno posuzovat jako náklady nutné, aby se prostor dostal do souladu s jeho určením platným v okamžiku prodeje, což v tomto konkrétním případě znamená s průmyslovým využitím. Belgické orgány se domnívají, že odhad nákladů byl proveden ve zprávě společnosti GEOLYS. Tyto náklady byly následně odečteny z prodejní ceny.

| (56) | Belgické orgány vysvětlují, že po koupi nemovitostí společností SPAQUE dojde za použití veřejných prostředků k sanaci nemovitostí, již provede veřejný orgán, tj. společnost SPAQUE. V souladu s pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí nepředstavuje sanace prováděná veřejným orgánem na jednom či více pozemcích, které mu patří, státní podporu. |
| --- | --- |

(56)

Belgické orgány vysvětlují, že po koupi nemovitostí společností SPAQUE dojde za použití veřejných prostředků k sanaci nemovitostí, již provede veřejný orgán, tj. společnost SPAQUE. V souladu s pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí nepředstavuje sanace prováděná veřejným orgánem na jednom či více pozemcích, které mu patří, státní podporu.

| (57) | Pokud jde o poskytnutí budov do bezplatného užívání podniku VSL, belgické orgány se domnívají, že se toto poskytnutí týká budov, jež patří společnosti SPECI, tj. akciové společnosti se soukromým kapitálem. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o poskytnutí budov do bezplatného užívání podniku VSL, belgické orgány se domnívají, že se toto poskytnutí týká budov, jež patří společnosti SPECI, tj. akciové společnosti se soukromým kapitálem.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (58) | Komise neobdržela žádné připomínky. |
| --- | --- |

(58)

Komise neobdržela žádné připomínky.

5.   POSOUZENÍ PODPORY

5.1   Posouzení existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

| (59) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(59)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (60) | Z tohoto ustanovení vyplývá, že pro uznání za státní podporu musí zkoumaná opatření i) být státního původu, tj. používat státních prostředků a být přičitatelná státu, ii) poskytovat svým příjemcům hospodářské zvýhodnění, iii) být selektivní a iv) narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(60)

Z tohoto ustanovení vyplývá, že pro uznání za státní podporu musí zkoumaná opatření i) být státního původu, tj. používat státních prostředků a být přičitatelná státu, ii) poskytovat svým příjemcům hospodářské zvýhodnění, iii) být selektivní a iv) narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (61) | Belgie nevznesla námitku proti označení podpory na záchranu (opatření č. 1) za podporu. Komise to vzala na vědomí již v rozhodnutí o zahájení řízení. Pokud jde o opatření č. 2, Belgie stáhla jeho oznámení po zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Toto opatření není proto v tomto rozhodnutí analyzováno. Belgie ale toto označení odmítá u opatření č. 3 až 6, 7 a 8, protože tato opatření údajně neposkytují svým příjemcům hospodářské zvýhodnění nebo se údajně jedná o podpory de minimis. |
| --- | --- |

(61)

Belgie nevznesla námitku proti označení podpory na záchranu (opatření č. 1) za podporu. Komise to vzala na vědomí již v rozhodnutí o zahájení řízení. Pokud jde o opatření č. 2, Belgie stáhla jeho oznámení po zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Toto opatření není proto v tomto rozhodnutí analyzováno. Belgie ale toto označení odmítá u opatření č. 3 až 6, 7 a 8, protože tato opatření údajně neposkytují svým příjemcům hospodářské zvýhodnění nebo se údajně jedná o podpory de minimis.

5.1.1   Existence státních prostředků

Opatření č. 1, 3, 5 a 6

| (62) | Opatření č. 1 (půjčka ve výši 1 milionu EUR), opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR), opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR) a opatření č. 6 (navýšení kapitálu ve výši 1,5 milionu EUR) poskytla společnost SOGEPA jménem regionu Valonsko. Protože se jedná o plně veřejnoprávní společnost, lze její prostředky považovat za veřejné prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (9). |
| --- | --- |

(62)

Opatření č. 1 (půjčka ve výši 1 milionu EUR), opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR), opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR) a opatření č. 6 (navýšení kapitálu ve výši 1,5 milionu EUR) poskytla společnost SOGEPA jménem regionu Valonsko. Protože se jedná o plně veřejnoprávní společnost, lze její prostředky považovat za veřejné prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (9).

Opatření č. 4

| (63) | Komise zjišťuje, že úmluva, kterou se podniku VSL poskytuje výhradní a neomezená koncese na používání značek „Val Saint-Lambert“ a organizuje jejich postoupení, byla uzavřena mezi podnikem VSL a regionem Valonsko. Toto opatření a podmínky budoucího prodeje značek znamenají zapojení veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(63)

Komise zjišťuje, že úmluva, kterou se podniku VSL poskytuje výhradní a neomezená koncese na používání značek „Val Saint-Lambert“ a organizuje jejich postoupení, byla uzavřena mezi podnikem VSL a regionem Valonsko. Toto opatření a podmínky budoucího prodeje značek znamenají zapojení veřejných prostředků.

Opatření č. 7

| (64) | Na základě informací předaných belgickými orgány se ukazuje, že podpory, které tyto orgány označují za podpory de minimis, byly poskytnuty rovněž veřejným orgánem nebo veřejnou společností, aniž Belgie upřesňuje, zda se pokaždé jednalo o region Valonsko nebo společnost SOGEPA. V každém případě se jedná o veřejné prostředky a belgické orgány ostatně nepopírají státní původ těchto opatření. |
| --- | --- |

(64)

Na základě informací předaných belgickými orgány se ukazuje, že podpory, které tyto orgány označují za podpory de minimis, byly poskytnuty rovněž veřejným orgánem nebo veřejnou společností, aniž Belgie upřesňuje, zda se pokaždé jednalo o region Valonsko nebo společnost SOGEPA. V každém případě se jedná o veřejné prostředky a belgické orgány ostatně nepopírají státní původ těchto opatření.

Opatření č. 8

| (65) | Komise konstatuje, že společnost SPAQUE je podnikem s veřejným kapitálem, že je dceřinou společností subjektu s názvem Société Régionale d'Investissement de Wallonie (SRIW) a že prostředky na sanaci nemovitostí podniku VSL jí již byly poskytnuty valonskou vládou (10). Odkoupení pozemků společností SPAQUE od podniku VSL a postoupení části z nich k bezplatnému užívání znamená použití veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(65)

Komise konstatuje, že společnost SPAQUE je podnikem s veřejným kapitálem, že je dceřinou společností subjektu s názvem Société Régionale d'Investissement de Wallonie (SRIW) a že prostředky na sanaci nemovitostí podniku VSL jí již byly poskytnuty valonskou vládou (10). Odkoupení pozemků společností SPAQUE od podniku VSL a postoupení části z nich k bezplatnému užívání znamená použití veřejných prostředků.

5.1.2   Kritérium přičitatelnosti

| (66) | Při rozhodování o přičitatelnosti vychází Soudní dvůr „ze souhrnu nepřímých důkazů vyplývajících z okolností projednávaného případu a kontextu, ve kterém bylo toto opatření přijato“ (11). |
| --- | --- |

(66)

Při rozhodování o přičitatelnosti vychází Soudní dvůr „ze souhrnu nepřímých důkazů vyplývajících z okolností projednávaného případu a kontextu, ve kterém bylo toto opatření přijato“ (11).

| (67) | Opatření uvedená výše v oddílu 2.2 poskytly dva veřejné subjekty regionu Valonsko, které vystupovaly jeho jménem, tj. společnosti SOGEPA a SPAQUE. |
| --- | --- |

(67)

Opatření uvedená výše v oddílu 2.2 poskytly dva veřejné subjekty regionu Valonsko, které vystupovaly jeho jménem, tj. společnosti SOGEPA a SPAQUE.

| (68) | Společnost SOGEPA (Société Wallonne de Gestion et de Participations) je akciovou společností s veřejným kapitálem ve 100 % vlastnictví regionu Valonsko. Zajišťuje provedení rozhodnutí přijatých valonskou vládou, pokud jde o zásahy do obchodních společností, a řízení těchto rozhodnutí. Vznikla v roce 1999 spojením společností s názvy Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) a Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP). |
| --- | --- |

(68)

Společnost SOGEPA (Société Wallonne de Gestion et de Participations) je akciovou společností s veřejným kapitálem ve 100 % vlastnictví regionu Valonsko. Zajišťuje provedení rozhodnutí přijatých valonskou vládou, pokud jde o zásahy do obchodních společností, a řízení těchto rozhodnutí. Vznikla v roce 1999 spojením společností s názvy Société Wallonne pour la Sidérurgie (SWS) a Société pour la gestion de participations de la Région wallonne dans des sociétés commerciales (SOWAGEP).

| (69) | Společnost SOGEPA koná na žádost valonské vlády. V čl. 3 odst. 1 jejích stanov se uvádí, že „společnost má za předmět činnosti plnění všech úkolů, kterými ji pověří valonská vláda, (...). V tomto rámci zajišťuje především provedení rozhodnutí přijatých valonskou vládou ohledně zásahů do obchodních společností a správu podílů, závazků, záloh nebo zájmů, které by region Valonsko nebo ona sama získaly v takových společnostech“. |
| --- | --- |

(69)

Společnost SOGEPA koná na žádost valonské vlády. V čl. 3 odst. 1 jejích stanov se uvádí, že „společnost má za předmět činnosti plnění všech úkolů, kterými ji pověří valonská vláda, (...). V tomto rámci zajišťuje především provedení rozhodnutí přijatých valonskou vládou ohledně zásahů do obchodních společností a správu podílů, závazků, záloh nebo zájmů, které by region Valonsko nebo ona sama získaly v takových společnostech“.

| (70) | Společnost SPAQUE vznikla v roce 1991 a zabývá se sanací znečištěných skládek a opuštěných průmyslových pozemků. Je pověřena vypracováním soupisu znečištěných lokalit ve Valonsku. Společnost SPAQUE je dceřinou společností společnosti Régionale d'investissement de la Wallonie (SRIW), v níž drží region Valonsko podíl ve výši 98,66 % a která má za úkol přispívat k rozvoji hospodářství Valonska finančním podporováním valonských podniků nebo podniků usazených ve Valonsku, které realizují projekty v oblasti průmyslu či služeb vytvářející přidanou hodnotu. |
| --- | --- |

(70)

Společnost SPAQUE vznikla v roce 1991 a zabývá se sanací znečištěných skládek a opuštěných průmyslových pozemků. Je pověřena vypracováním soupisu znečištěných lokalit ve Valonsku. Společnost SPAQUE je dceřinou společností společnosti Régionale d'investissement de la Wallonie (SRIW), v níž drží region Valonsko podíl ve výši 98,66 % a která má za úkol přispívat k rozvoji hospodářství Valonska finančním podporováním valonských podniků nebo podniků usazených ve Valonsku, které realizují projekty v oblasti průmyslu či služeb vytvářející přidanou hodnotu.

| (71) | Podle smlouvy o správě uzavřené v červenci roku 2007 mezi valonskou vládou a společností SPAQUE na období 2008–2012 a obnovené v říjnu roku 2012 na dalších šest měsíců vykonává společnost SPAQUE činnosti prováděné v rámci pověření úkoly, které jí svěřuje region Valonsko. V tomto rámci jedná na příkaz regionu. Region určuje zejména seznam přednostních lokalit a vydává specifická pověření sanací. |
| --- | --- |

(71)

Podle smlouvy o správě uzavřené v červenci roku 2007 mezi valonskou vládou a společností SPAQUE na období 2008–2012 a obnovené v říjnu roku 2012 na dalších šest měsíců vykonává společnost SPAQUE činnosti prováděné v rámci pověření úkoly, které jí svěřuje region Valonsko. V tomto rámci jedná na příkaz regionu. Region určuje zejména seznam přednostních lokalit a vydává specifická pověření sanací.

| (72) | Na základě těchto informací Komise soudí, že region Valonsko přijímá rozhodnutí, která jsou poté prováděna společností SOGEPA. Pokud jde o společnost SPAQUE, ukazuje se, že region může tím, že pověřuje úkoly, působit přímo na činnosti prováděné společností SPAQUE. |
| --- | --- |

(72)

Na základě těchto informací Komise soudí, že region Valonsko přijímá rozhodnutí, která jsou poté prováděna společností SOGEPA. Pokud jde o společnost SPAQUE, ukazuje se, že region může tím, že pověřuje úkoly, působit přímo na činnosti prováděné společností SPAQUE.

| (73) | Komise proto v této fázi řízení dochází k závěru, že zkoumaná opatření znamenají zapojení státních prostředků a jsou přičitatelná státu. |
| --- | --- |

(73)

Komise proto v této fázi řízení dochází k závěru, že zkoumaná opatření znamenají zapojení státních prostředků a jsou přičitatelná státu.

5.1.3   Kritérium selektivity

| (74) | Podmínka ohledně selektivity je snadno splněna. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že všechna zkoumaná opatření byla poskytnuta ve prospěch jediné společnosti, a to podniku VSL, či v případě opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR) ve prospěch správce konkurzní podstaty společnosti CVSL. |
| --- | --- |

(74)

Podmínka ohledně selektivity je snadno splněna. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise konstatovala, že všechna zkoumaná opatření byla poskytnuta ve prospěch jediné společnosti, a to podniku VSL, či v případě opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR) ve prospěch správce konkurzní podstaty společnosti CVSL.

5.1.4   Existence hospodářského zvýhodnění

| (75) | Nyní je nutno přezkoumat kritérium hospodářského zvýhodnění, a to jak v případě podpory na záchranu, tak v případě ostatních zkoumaných opatření, na základě připomínek belgických orgánů k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(75)

Nyní je nutno přezkoumat kritérium hospodářského zvýhodnění, a to jak v případě podpory na záchranu, tak v případě ostatních zkoumaných opatření, na základě připomínek belgických orgánů k rozhodnutí o zahájení řízení.

Opatření č. 1: podpora na záchranu ve výši 1 milionu EUR

| (76) | Podpora na záchranu poskytnutá formou půjčky ve výši 1 milionu EUR s úrokovou mírou ve výši 3,07 % navýšenou o 100 bazických bodů jako odměny společnosti SOGEPA poskytuje podniku VSL hospodářskou výhodu. Tato půjčka byla totiž poskytnuta bez sebemenšího jištění podniku v obtížích, který dva měsíce předtím požádal o soudní reorganizaci (viz oddíl 5.2.1). Jak uznaly belgické orgány, podnik VSL by nikdy nemohl získat půjčku od soukromé banky, protože byl podnikem v obtížích. Toto opatření proto poskytlo podniku VSL hospodářskou výhodu ve výši 1 milionu EUR (hodnota půjčky). |
| --- | --- |

(76)

Podpora na záchranu poskytnutá formou půjčky ve výši 1 milionu EUR s úrokovou mírou ve výši 3,07 % navýšenou o 100 bazických bodů jako odměny společnosti SOGEPA poskytuje podniku VSL hospodářskou výhodu. Tato půjčka byla totiž poskytnuta bez sebemenšího jištění podniku v obtížích, který dva měsíce předtím požádal o soudní reorganizaci (viz oddíl 5.2.1). Jak uznaly belgické orgány, podnik VSL by nikdy nemohl získat půjčku od soukromé banky, protože byl podnikem v obtížích. Toto opatření proto poskytlo podniku VSL hospodářskou výhodu ve výši 1 milionu EUR (hodnota půjčky).

Opatření č. 3: záruka ve výši 150 000 EUR

| (77) | Pochybnosti Komise se týkaly souladu tohoto veřejného zásahu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(77)

Pochybnosti Komise se týkaly souladu tohoto veřejného zásahu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství.

| (78) | Belgické orgány neřešily ve svých připomínkách otázku kritéria hospodářského zvýhodnění a věnovaly se pouze otázce existence či neexistence hospodářské návaznosti mezi společností CVSL a podnikem VSL. |
| --- | --- |

(78)

Belgické orgány neřešily ve svých připomínkách otázku kritéria hospodářského zvýhodnění a věnovaly se pouze otázce existence či neexistence hospodářské návaznosti mezi společností CVSL a podnikem VSL.

| (79) | Podle informací, jež Komise nakonec získala, se tato záruka týkala půjčky ve výši 300 000 EUR, kterou poskytla správci konkurzní podstaty společnosti CVSL banka ING. Tato záruka byla poskytnuta ve výši 150 000 EUR, a to bez odměny. Tato půjčka měla umožnit pokračování v činnosti společnosti CVSL až do jejího případného převzetí. |
| --- | --- |

(79)

Podle informací, jež Komise nakonec získala, se tato záruka týkala půjčky ve výši 300 000 EUR, kterou poskytla správci konkurzní podstaty společnosti CVSL banka ING. Tato záruka byla poskytnuta ve výši 150 000 EUR, a to bez odměny. Tato půjčka měla umožnit pokračování v činnosti společnosti CVSL až do jejího případného převzetí.

| (80) | Komise konstatuje, že ji belgické orgány informovaly, že v době poskytnutí půjčky nebyla mezi zúčastněnými stranami vypracována a podepsána žádná úmluva o záruce. Jediným podkladem, který Komise tak má, je dopis společnosti SOGEPA ze dne 24. září 2008 bance ING, v němž společnost SOGEPA potvrzuje svou záruku krýt případné ztráty vzniklé z pokračování v činnosti, a to do výše 150 000 EUR. Komise proto konstatuje, že společnost SOGEPA poskytla bezplatně záruku správci konkurzní podstaty podniku v úpadku. Belgické orgány dále prohlásily, že banka ING podmínila poskytnutí půjčky získáním záruky. Vzhledem k těmto skutečnostem tak Komise soudí, že by půjčka nebyla poskytnuta v celkové výši bez zásahu veřejných orgánů. Komise kromě toho zaznamenává, že region Valonsko neměl žádnou přímou obchodní či právní vazbu na společnost CVSL. Region nebyl přímým, či prostřednictvím společnosti SOGEPA nepřímým, akcionářem společnosti CVSL. Region proto neměl žádný obchodní zájem na tom, aby poskytl společnosti CVSL tuto bezplatnou záruku. |
| --- | --- |

(80)

Komise konstatuje, že ji belgické orgány informovaly, že v době poskytnutí půjčky nebyla mezi zúčastněnými stranami vypracována a podepsána žádná úmluva o záruce. Jediným podkladem, který Komise tak má, je dopis společnosti SOGEPA ze dne 24. září 2008 bance ING, v němž společnost SOGEPA potvrzuje svou záruku krýt případné ztráty vzniklé z pokračování v činnosti, a to do výše 150 000 EUR. Komise proto konstatuje, že společnost SOGEPA poskytla bezplatně záruku správci konkurzní podstaty podniku v úpadku. Belgické orgány dále prohlásily, že banka ING podmínila poskytnutí půjčky získáním záruky. Vzhledem k těmto skutečnostem tak Komise soudí, že by půjčka nebyla poskytnuta v celkové výši bez zásahu veřejných orgánů. Komise kromě toho zaznamenává, že region Valonsko neměl žádnou přímou obchodní či právní vazbu na společnost CVSL. Region nebyl přímým, či prostřednictvím společnosti SOGEPA nepřímým, akcionářem společnosti CVSL. Region proto neměl žádný obchodní zájem na tom, aby poskytl společnosti CVSL tuto bezplatnou záruku.

| (81) | Na základě uvedeného dochází Komise k závěru, že tato bezplatná záruka poskytla společnosti CVSL výhodu. Výhoda odpovídá prémii, již by soukromý podnik požadoval za poskytnutí záruky za podobných okolností a jíž se společnost SOGEPA zřekla. |
| --- | --- |

(81)

Na základě uvedeného dochází Komise k závěru, že tato bezplatná záruka poskytla společnosti CVSL výhodu. Výhoda odpovídá prémii, již by soukromý podnik požadoval za poskytnutí záruky za podobných okolností a jíž se společnost SOGEPA zřekla.

| (82) | Belgické orgány uvedly, že správce konkurzní podstaty plně splatil půjčku ve výši 300 000 EUR ke dni 28. července 2009 z dostupných zdrojů a využitím záruky ve výši 150 000 EUR. |
| --- | --- |

(82)

Belgické orgány uvedly, že správce konkurzní podstaty plně splatil půjčku ve výši 300 000 EUR ke dni 28. července 2009 z dostupných zdrojů a využitím záruky ve výši 150 000 EUR.

| (83) | Výše podpory proto odpovídá rozdílu mezi úrokovou mírou půjčky, již by správce konkurzní podstaty společnosti CVSL musel platit na trhu bez existence veřejné záruky, a úrokovou mírou, již skutečně platil při existenci záruky. |
| --- | --- |

(83)

Výše podpory proto odpovídá rozdílu mezi úrokovou mírou půjčky, již by správce konkurzní podstaty společnosti CVSL musel platit na trhu bez existence veřejné záruky, a úrokovou mírou, již skutečně platil při existenci záruky.

| (84) | Tento přístup je v souladu s bodem 4.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (12): „Pro individuální záruky by se měl grantový ekvivalent záruky vypočítat jako rozdíl mezi tržní cenou záruky a skutečně hrazenou cenou. Tam, kde se na trhu neposkytují záruky pro příslušný typ transakce, není pro záruku k dispozici tržní cena. V takovém případě by se měl prvek podpory vypočítat stejným způsobem jako grantový ekvivalent zvýhodněné půjčky, a sice jako rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou mírou, která by pro danou společnost platila bez záruky, a sazbou získanou na základě státní záruky po odečtení zaplacené prémie“. |
| --- | --- |

(84)

Tento přístup je v souladu s bodem 4.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (12): „Pro individuální záruky by se měl grantový ekvivalent záruky vypočítat jako rozdíl mezi tržní cenou záruky a skutečně hrazenou cenou. Tam, kde se na trhu neposkytují záruky pro příslušný typ transakce, není pro záruku k dispozici tržní cena. V takovém případě by se měl prvek podpory vypočítat stejným způsobem jako grantový ekvivalent zvýhodněné půjčky, a sice jako rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou mírou, která by pro danou společnost platila bez záruky, a sazbou získanou na základě státní záruky po odečtení zaplacené prémie“.

| (85) | Tato částka se vypočítá takto:
  Výše podpory = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR |
| --- | --- |

(85)

Tato částka se vypočítá takto:

Výše podpory = (14,59 % – 10,75 %) × 300 000 × 343/365 = 10 825,64 EUR

| (86) | K úrokové míře ve výši 14,59 % se dospěje takto: úrok ve výši 4,59 % (základní úroková míra pro Belgii v srpnu roku 2008 (13)), ke kterému je nutno připočítat 1 000 bazických bodů z důvodu situace společnosti CVSL (podnik s ohodnocením CCC a nízkou mírou jistoty (14)). Úrok ve výši 10,75 % představuje úrokovou míru půjčky od banky ING a 343 dní představuje období, na které byla půjčka poskytnuta až do svého splacení. |
| --- | --- |

(86)

K úrokové míře ve výši 14,59 % se dospěje takto: úrok ve výši 4,59 % (základní úroková míra pro Belgii v srpnu roku 2008 (13)), ke kterému je nutno připočítat 1 000 bazických bodů z důvodu situace společnosti CVSL (podnik s ohodnocením CCC a nízkou mírou jistoty (14)). Úrok ve výši 10,75 % představuje úrokovou míru půjčky od banky ING a 343 dní představuje období, na které byla půjčka poskytnuta až do svého splacení.

Opatření č. 4: postoupení a používání značek „Val Saint-Lambert“

| (87) | Pochybnosti Komise se týkaly slučitelnosti podmínek prodeje a odměny za podmínky používání značek podnikem VSL se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství (odměna rovnající se 1,5 % EBITDA během prvních pěti rozpočtových roků a 5 % počínaje šestým rozpočtovým rokem) (15). |
| --- | --- |

(87)

Pochybnosti Komise se týkaly slučitelnosti podmínek prodeje a odměny za podmínky používání značek podnikem VSL se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství (odměna rovnající se 1,5 % EBITDA během prvních pěti rozpočtových roků a 5 % počínaje šestým rozpočtovým rokem) (15).

| (88) | Úmluva ze dne 29. ledna 2009 mezi společností Compagnie financière du Val vlastněnou regionem Valonsko a podnikem VSL stanoví poskytnutí výhradní licence na používání značek a podmínky koupě značek podnikem VSL (viz 19. bod odůvodnění a následující). |
| --- | --- |

(88)

Úmluva ze dne 29. ledna 2009 mezi společností Compagnie financière du Val vlastněnou regionem Valonsko a podnikem VSL stanoví poskytnutí výhradní licence na používání značek a podmínky koupě značek podnikem VSL (viz 19. bod odůvodnění a následující).

| (89) | Komise konstatuje, že výhradní licence na používání značek podléhá podmínkám, které by soukromý subjekt nepožadoval. Region Valonsko totiž požadoval po podniku VSL toto protiplnění:„Region Valonsko může zrušit platnost této licence na používání značek kdykoli, plnoprávně a bez výpovědní lhůty v případě, že podnik VSL (nebo jeho oprávněné subjekty) neprokáže výrobu zboží z křišťálu s vysokou přidanou hodnotou v závodu Val Saint-Lambert ve městě Seraing při zachování minimálně 60 % pracovních míst v přepočtu na plné pracovní úvazky po odečtení hospodářské nezaměstnanosti, které existovaly v okamžiku úpadku společnosti CVSL (...)“. Komise konstatuje, že region ukládá podniku VSL za poskytnutí výhradní licence povinnost zachovat výrobu v závodu ve městě Seraing a povinnost zachovat předem stanovenou míru zaměstnanosti. Tyto podmínky měly dopad na odměnu za licenci a na cenu budoucího prodeje značek. |
| --- | --- |

(89)

Komise konstatuje, že výhradní licence na používání značek podléhá podmínkám, které by soukromý subjekt nepožadoval. Region Valonsko totiž požadoval po podniku VSL toto protiplnění:„Region Valonsko může zrušit platnost této licence na používání značek kdykoli, plnoprávně a bez výpovědní lhůty v případě, že podnik VSL (nebo jeho oprávněné subjekty) neprokáže výrobu zboží z křišťálu s vysokou přidanou hodnotou v závodu Val Saint-Lambert ve městě Seraing při zachování minimálně 60 % pracovních míst v přepočtu na plné pracovní úvazky po odečtení hospodářské nezaměstnanosti, které existovaly v okamžiku úpadku společnosti CVSL (...)“. Komise konstatuje, že region ukládá podniku VSL za poskytnutí výhradní licence povinnost zachovat výrobu v závodu ve městě Seraing a povinnost zachovat předem stanovenou míru zaměstnanosti. Tyto podmínky měly dopad na odměnu za licenci a na cenu budoucího prodeje značek.

| (90) | Komise soudí, že podmínky politické povahy (zachování činnosti ve městě Seraing a určité míry zaměstnanosti) snížily odměnu za používání licence a prodejní cenu. Odměnu ve výši 1,5 % EBITDA za prvních pět rozpočtových roků a ve výši 5 % od šestého rozpočtového roku nelze proto považovat za odměnu odpovídající tržní ceně. Cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR, kterou nabídli nabyvatelé v říjnu roku 2008 v rámci řízení o převzetí, nelze rovněž považovat za tržní cenu kvůli výše uvedeným podmínkám, které by soukromý investor v tržním hospodářství neuložil a které mohly odradit některé investory od podání nabídky. |
| --- | --- |

(90)

Komise soudí, že podmínky politické povahy (zachování činnosti ve městě Seraing a určité míry zaměstnanosti) snížily odměnu za používání licence a prodejní cenu. Odměnu ve výši 1,5 % EBITDA za prvních pět rozpočtových roků a ve výši 5 % od šestého rozpočtového roku nelze proto považovat za odměnu odpovídající tržní ceně. Cenu ve výši [700 000 – 1 000 000] EUR, kterou nabídli nabyvatelé v říjnu roku 2008 v rámci řízení o převzetí, nelze rovněž považovat za tržní cenu kvůli výše uvedeným podmínkám, které by soukromý investor v tržním hospodářství neuložil a které mohly odradit některé investory od podání nabídky.

| (91) | Výše podpory vyplývající z používání značek odpovídá rozdílu mezi odměnou, již by soukromý investor nabídl bez podmínek politické povahy uložených regionem Valonsko, a skutečně prováděnou odměnou. V rámci postupu vrácení určí belgické orgány nezávislého znalce schopného provést tento typ posouzení, kterého vyberou na základě otevřeného a transparentního řízení a jmenují ho se souhlasem Komise. Tento znalec vypracuje studii, která umožní stanovit odměnu v souladu s běžně používanými a přijímanými metodami pro správu aktiv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

(91)

Výše podpory vyplývající z používání značek odpovídá rozdílu mezi odměnou, již by soukromý investor nabídl bez podmínek politické povahy uložených regionem Valonsko, a skutečně prováděnou odměnou. V rámci postupu vrácení určí belgické orgány nezávislého znalce schopného provést tento typ posouzení, kterého vyberou na základě otevřeného a transparentního řízení a jmenují ho se souhlasem Komise. Tento znalec vypracuje studii, která umožní stanovit odměnu v souladu s běžně používanými a přijímanými metodami pro správu aktiv duševního vlastnictví.

| (92) | Opatření ohledně postoupení značek nebylo nikdy provedeno kvůli úpadku podniku VSL. K postoupení značek nedošlo a region Valonsko je stále jejich vlastníkem. Komise proto soudí, že není důvod nařídit jeho vrácení, protože nebylo nikdy provedeno. |
| --- | --- |

(92)

Opatření ohledně postoupení značek nebylo nikdy provedeno kvůli úpadku podniku VSL. K postoupení značek nedošlo a region Valonsko je stále jejich vlastníkem. Komise proto soudí, že není důvod nařídit jeho vrácení, protože nebylo nikdy provedeno.

Opatření č. 5: půjčka ve výši 1,5 milionu EUR

| (93) | Pochybnosti Komise se týkaly hodnoty přisuzované jištění půjčky a úrokové míry. Komise se domnívala, že skutečná hodnota pozemků, které sloužily jako jištění, může být nižší a případně záporná, protože tyto pozemky nebo jejich část je nutno sanovat. |
| --- | --- |

(93)

Pochybnosti Komise se týkaly hodnoty přisuzované jištění půjčky a úrokové míry. Komise se domnívala, že skutečná hodnota pozemků, které sloužily jako jištění, může být nižší a případně záporná, protože tyto pozemky nebo jejich část je nutno sanovat.

| (94) | Komise konstatuje, že z předložených dokumentů vyplývá, že zástavní právo se částečně týkalo nemovitostí podniku VSL, které bylo nutno renovovat a sanovat před jejich případným prodejem. Belgické orgány odpověděly, že ke dni vypracování znaleckého posudku nebyl majitel dotčených nemovitostí vázán žádnou zákonnou povinností. V hodnotě nemovitostí proto nemají být zohledňovány případné náklady na sanaci. |
| --- | --- |

(94)

Komise konstatuje, že z předložených dokumentů vyplývá, že zástavní právo se částečně týkalo nemovitostí podniku VSL, které bylo nutno renovovat a sanovat před jejich případným prodejem. Belgické orgány odpověděly, že ke dni vypracování znaleckého posudku nebyl majitel dotčených nemovitostí vázán žádnou zákonnou povinností. V hodnotě nemovitostí proto nemají být zohledňovány případné náklady na sanaci.

| (95) | Belgické orgány předložily v rámci svých připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení znalecký posudek vypracovaný v lednu a únoru roku 2009 znaleckou kanceláří Marengo, v níž byla prodejní hodnota nemovitých aktiv krytých zástavním právem ohodnocena na 3 137 000 EUR. V případě dobrovolného veřejného prodeje by hodnota těchto aktiv údajně dosáhla částky 2 871 000 EUR a v případě zrychleného veřejného prodeje částky 1 915 000 EUR. Belgické orgány z uvedeného dospěly z závěru, že hodnota jištění byla vynikající, protože se týkala celé výše předmětné půjčky. |
| --- | --- |

(95)

Belgické orgány předložily v rámci svých připomínek k rozhodnutí o zahájení řízení znalecký posudek vypracovaný v lednu a únoru roku 2009 znaleckou kanceláří Marengo, v níž byla prodejní hodnota nemovitých aktiv krytých zástavním právem ohodnocena na 3 137 000 EUR. V případě dobrovolného veřejného prodeje by hodnota těchto aktiv údajně dosáhla částky 2 871 000 EUR a v případě zrychleného veřejného prodeje částky 1 915 000 EUR. Belgické orgány z uvedeného dospěly z závěru, že hodnota jištění byla vynikající, protože se týkala celé výše předmětné půjčky.

| (96) | Zpráva o hospodaření správní rady připojená k roční finanční závěrce za hospodářský rok uzavřený k 31. prosinci 2009 upřesňuje, že zpráva kanceláře Marengo o ocenění nemovitých aktiv podniku VSL za rok 2009 uvádí, že stanovené hodnoty jsou přesné pouze za předpokladu, že dojde k sanaci pozemků a budov, k čemu dosud nedošlo. Zpráva pokračuje informací, že podnik VSL obdržel nabídku na zakoupení všech pozemků a budov „ve stávajícím stavu“ za cenu ve výši 2 000 000 EUR od společnosti pověřenou rozvojem projektu Cristal Park. Kvůli přesnějšímu zohlednění skutečného stavu se tak správní rada rozhodla zahrnout do rozvahy pouze hodnotu odpovídající nabídce na zakoupení, jež se nachází mezi zrychleným veřejným prodejem a dobrovolným prodejem sanovaných pozemků a budov. |
| --- | --- |

(96)

Zpráva o hospodaření správní rady připojená k roční finanční závěrce za hospodářský rok uzavřený k 31. prosinci 2009 upřesňuje, že zpráva kanceláře Marengo o ocenění nemovitých aktiv podniku VSL za rok 2009 uvádí, že stanovené hodnoty jsou přesné pouze za předpokladu, že dojde k sanaci pozemků a budov, k čemu dosud nedošlo. Zpráva pokračuje informací, že podnik VSL obdržel nabídku na zakoupení všech pozemků a budov „ve stávajícím stavu“ za cenu ve výši 2 000 000 EUR od společnosti pověřenou rozvojem projektu Cristal Park. Kvůli přesnějšímu zohlednění skutečného stavu se tak správní rada rozhodla zahrnout do rozvahy pouze hodnotu odpovídající nabídce na zakoupení, jež se nachází mezi zrychleným veřejným prodejem a dobrovolným prodejem sanovaných pozemků a budov.

| (97) | Komise proto soudí, že vzhledem k vyhodnocení vypracovanému nezávislým znalcem a existenci nabídky na zakoupení lze jištění označit za vysoká. |
| --- | --- |

(97)

Komise proto soudí, že vzhledem k vyhodnocení vypracovanému nezávislým znalcem a existenci nabídky na zakoupení lze jištění označit za vysoká.

| (98) | Belgie nebyla schopna poskytnout Komisi účetní stav podniku ke dni 31. srpna 2009, tj. ke dni poskytnutí půjčky, kvůli výpadku počítačů, k němuž došlo v létě roku 2009. Komise tak sice nezná finanční situaci podniku k 31. srpnu 2009, ale zná ji k 31. prosinci 2009. K tomuto dni vykazoval podnik VSL ztrátu ve výši 2 milionů EUR při původním základním kapitálu ve výši 2 milionů EUR. Podnik zároveň vykazoval vysoké zásoby ve výši 3 milionů EUR a dluhy ve výši 5,759 milionu EUR. EBITDA podniku VSL byl záporný. Bez dalších podkladů předložených Belgií tak Komise dospívá k závěru, že podnik VSL byl v napjaté finanční situaci, a to přes pravidelné vklady svého majoritního akcionáře. Na základě výše uvedených účetních údajů Komise soudí, že v okamžiku poskytnutí půjčky bylo hodnocení podniku VSL na úrovni CCC podle sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (16). |
| --- | --- |

(98)

Belgie nebyla schopna poskytnout Komisi účetní stav podniku ke dni 31. srpna 2009, tj. ke dni poskytnutí půjčky, kvůli výpadku počítačů, k němuž došlo v létě roku 2009. Komise tak sice nezná finanční situaci podniku k 31. srpnu 2009, ale zná ji k 31. prosinci 2009. K tomuto dni vykazoval podnik VSL ztrátu ve výši 2 milionů EUR při původním základním kapitálu ve výši 2 milionů EUR. Podnik zároveň vykazoval vysoké zásoby ve výši 3 milionů EUR a dluhy ve výši 5,759 milionu EUR. EBITDA podniku VSL byl záporný. Bez dalších podkladů předložených Belgií tak Komise dospívá k závěru, že podnik VSL byl v napjaté finanční situaci, a to přes pravidelné vklady svého majoritního akcionáře. Na základě výše uvedených účetních údajů Komise soudí, že v okamžiku poskytnutí půjčky bylo hodnocení podniku VSL na úrovni CCC podle sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (16).

| (99) | Komise konstatuje, že belgické orgány stanovily úrokovou míru u půjčky poskytnuté dne 31. srpna 2009 na 4,7 %. Sdělení o referenčních sazbách stanoví přidání 400 bazických bodů k úrokové míře ve výši 1,77 % (17), která platila pro Belgii v okamžiku poskytnutí půjčky, v případě podniku, jehož hodnocení by bylo možno označit za CCC a který disponuje vysokou úrovní jištění, to znamená úrokovou míru ve výši 5,77 % (1,77 % + 400 bazických bodů). |
| --- | --- |

(99)

Komise konstatuje, že belgické orgány stanovily úrokovou míru u půjčky poskytnuté dne 31. srpna 2009 na 4,7 %. Sdělení o referenčních sazbách stanoví přidání 400 bazických bodů k úrokové míře ve výši 1,77 % (17), která platila pro Belgii v okamžiku poskytnutí půjčky, v případě podniku, jehož hodnocení by bylo možno označit za CCC a který disponuje vysokou úrovní jištění, to znamená úrokovou míru ve výši 5,77 % (1,77 % + 400 bazických bodů).

| (100) | Komise konstatuje, že region Valonsko zastupovaný společností SOGEPA stanovil u půjčky poskytnuté dne 31. srpna 2009 úrokovou míru na 4,7 % na dobu sedmi let, což je míra pod mírou 5,77 % stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, a dochází tak k závěru o existenci prvku podpory ve prospěch podniku VSL. |
| --- | --- |

(100)

Komise konstatuje, že region Valonsko zastupovaný společností SOGEPA stanovil u půjčky poskytnuté dne 31. srpna 2009 úrokovou míru na 4,7 % na dobu sedmi let, což je míra pod mírou 5,77 % stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, a dochází tak k závěru o existenci prvku podpory ve prospěch podniku VSL.

| (101) | Tento prvek podpory odpovídá výši 1,07 %, to znamená rozdílu mezi oběma úrokovými mírami (5,77 % – 4,7 %), tj. 16 050 EUR za rok. |
| --- | --- |

(101)

Tento prvek podpory odpovídá výši 1,07 %, to znamená rozdílu mezi oběma úrokovými mírami (5,77 % – 4,7 %), tj. 16 050 EUR za rok.

Opatření č. 6: navýšení kapitálu o 1,5 milionu EUR

| (102) | Pochybnosti Komise se týkaly údajné povahy pari passu opatření a v konečném důsledku jeho souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství, a to jednak kvůli finančnímu a hospodářskému stavu společnosti v okamžiku, kdy došlo k navýšení kapitálu, a jednak kvůli velice povšechní povaze dokumentů předložených belgickými orgány, aby odůvodnily oprávnění tohoto opatření. |
| --- | --- |

(102)

Pochybnosti Komise se týkaly údajné povahy pari passu opatření a v konečném důsledku jeho souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství, a to jednak kvůli finančnímu a hospodářskému stavu společnosti v okamžiku, kdy došlo k navýšení kapitálu, a jednak kvůli velice povšechní povaze dokumentů předložených belgickými orgány, aby odůvodnily oprávnění tohoto opatření.

| (103) | Belgické orgány se ve svých připomínkách domnívají, že Komise nemůže vycházet z návratnosti ex post investice, aby označila určité opatření za státní podporu. Domnívají se rovněž, že region sice nebyl akcionářem podniku VSL, ale měl přesto zájem podporovat jeho činnost, protože byl jeho důležitým věřitelem (viz opatření č. 4). |
| --- | --- |

(103)

Belgické orgány se ve svých připomínkách domnívají, že Komise nemůže vycházet z návratnosti ex post investice, aby označila určité opatření za státní podporu. Domnívají se rovněž, že region sice nebyl akcionářem podniku VSL, ale měl přesto zájem podporovat jeho činnost, protože byl jeho důležitým věřitelem (viz opatření č. 4).

| (104) | Komise ale konstatuje, že region Valonsko vkládá disponibilní hotovost, zatímco společnost CFC pohledávku, již má vůči vlastní dceřiné společnosti. Na rozdíl od tvrzení belgických orgánů není zásah regionu ze dne 17. března 2011 souběžný se zásahem společnosti CFC jakožto akcionáře. Vklad společnosti CFC ve výši 5,2 milionu EUR tvoří ve skutečnosti součet několika záloh poskytnutých v období od 25. května 2009 do 29. března 2011. Kromě toho nejsou region Valonsko a společnost CFC ve stejném postavení a nečelí stejným rizikům. Před tímto opatřením nebyl region Valonsko akcionářem podniku VSL. Společnost CFC byla naopak akcionářem podniku VSL a měla zájem na zotavení podniku nebo alespoň na omezení jeho ztrát. Komise proto soudí, že navýšení kapitálu nelze považovat za pari passu. |
| --- | --- |

(104)

Komise ale konstatuje, že region Valonsko vkládá disponibilní hotovost, zatímco společnost CFC pohledávku, již má vůči vlastní dceřiné společnosti. Na rozdíl od tvrzení belgických orgánů není zásah regionu ze dne 17. března 2011 souběžný se zásahem společnosti CFC jakožto akcionáře. Vklad společnosti CFC ve výši 5,2 milionu EUR tvoří ve skutečnosti součet několika záloh poskytnutých v období od 25. května 2009 do 29. března 2011. Kromě toho nejsou region Valonsko a společnost CFC ve stejném postavení a nečelí stejným rizikům. Před tímto opatřením nebyl region Valonsko akcionářem podniku VSL. Společnost CFC byla naopak akcionářem podniku VSL a měla zájem na zotavení podniku nebo alespoň na omezení jeho ztrát. Komise proto soudí, že navýšení kapitálu nelze považovat za pari passu.

| (105) | Skutečnost, že region Valonsko poskytl dva roky předtím půjčku, nestačí k odůvodnění informované povahy tohoto navýšení kapitálu. Dále skutečnost, že region měl na jedné straně pohledávku v původní výši 280 000 EUR, která ale byla v okamžiku navýšení kapitálu bezpochyby nižší, protože belgické orgány upřesnily, že podnik VSL ji od 5. října 2008 splácel částkou 35 000 EUR ročně, a na druhé straně poskytl v roce 2009 půjčku ve výši 1,5 milionu EUR, neodůvodňuje informovanou povahu dodatečné investice ve výši 1,5 milionu EUR do společnosti, jejíž finanční situace se nadále zhoršovala (viz oddíl 5.2.1). |
| --- | --- |

(105)

Skutečnost, že region Valonsko poskytl dva roky předtím půjčku, nestačí k odůvodnění informované povahy tohoto navýšení kapitálu. Dále skutečnost, že region měl na jedné straně pohledávku v původní výši 280 000 EUR, která ale byla v okamžiku navýšení kapitálu bezpochyby nižší, protože belgické orgány upřesnily, že podnik VSL ji od 5. října 2008 splácel částkou 35 000 EUR ročně, a na druhé straně poskytl v roce 2009 půjčku ve výši 1,5 milionu EUR, neodůvodňuje informovanou povahu dodatečné investice ve výši 1,5 milionu EUR do společnosti, jejíž finanční situace se nadále zhoršovala (viz oddíl 5.2.1).

| (106) | Komise dále konstatuje, že se o navýšení kapitálu nerozhodlo na základě podnikatelského plánu ale na základě pouhého finančního výhledu v rozsahu jedné strany. Tento výhled nevypovídá nic o způsobu, jakým se chce podnik zotavit, a ani o odměně, kterou míní podnik zajistit poskytovateli kapitálu, tj. regionu Valonsko. Hospodářský rok 2008/09 přitom již ukazoval, že se podnik ocitl v napjaté finanční a hospodářské situaci (viz opatření č. 4). Pouhý růst obratu nemůže být sám o sobě odůvodněním pro navýšení kapitálu v částce 1,5 milionu EUR bez zohlednění dalších kritérií, jako je EBITDA nebo míra zadlužení podniku. |
| --- | --- |

(106)

Komise dále konstatuje, že se o navýšení kapitálu nerozhodlo na základě podnikatelského plánu ale na základě pouhého finančního výhledu v rozsahu jedné strany. Tento výhled nevypovídá nic o způsobu, jakým se chce podnik zotavit, a ani o odměně, kterou míní podnik zajistit poskytovateli kapitálu, tj. regionu Valonsko. Hospodářský rok 2008/09 přitom již ukazoval, že se podnik ocitl v napjaté finanční a hospodářské situaci (viz opatření č. 4). Pouhý růst obratu nemůže být sám o sobě odůvodněním pro navýšení kapitálu v částce 1,5 milionu EUR bez zohlednění dalších kritérií, jako je EBITDA nebo míra zadlužení podniku.

| (107) | Navýšení kapitálu proto nelze považovat za jednání soukromého investora v tržním hospodářství, ale za podporu ve výši 1,5 milionu EUR odpovídající celkové výši navýšení kapitálu. |
| --- | --- |

(107)

Navýšení kapitálu proto nelze považovat za jednání soukromého investora v tržním hospodářství, ale za podporu ve výši 1,5 milionu EUR odpovídající celkové výši navýšení kapitálu.

Opatření č. 7: předchozí podpory v omezené výši

| (108) | Opatření č. 7 zahrnuje výhody poskytnuté podniku VSL v celkové výši 197 503,04 EUR. Komise soudí, že je nutno považovat tato zvýhodnění za opatření nesplňující všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a tedy nepředstavující podpory, a to po vstupu v platnost nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (18). Článek 7 tohoto nařízení stanoví, že se toto nařízení vztahuje na podporu poskytnutou před jeho vstupem v platnost, pokud podpora splňuje podmínky stanovené tímto nařízením. |
| --- | --- |

(108)

Opatření č. 7 zahrnuje výhody poskytnuté podniku VSL v celkové výši 197 503,04 EUR. Komise soudí, že je nutno považovat tato zvýhodnění za opatření nesplňující všechny podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a tedy nepředstavující podpory, a to po vstupu v platnost nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 (18). Článek 7 tohoto nařízení stanoví, že se toto nařízení vztahuje na podporu poskytnutou před jeho vstupem v platnost, pokud podpora splňuje podmínky stanovené tímto nařízením.

| (109) | Příjemcem není podnik, jehož odvětví činnosti spadá do výjimek uvedených v článku 1 regulace. V souladu s čl. 3 odst. 1 výše uvedeného nařízení belgické orgány potvrdily, že celková výše opatření poskytnutých regionem nepřesahuje částku 200 000 EUR za období tří rozpočtových roků. Kontrolu stanovenou v článku 6 nařízení prováděla společnost SOGEPA. Na základě uvedeného dochází Komise k závěru, že opatření v tomto konkrétním případě splňují podmínky nařízení. Předmětná opatření navíc lze vzhledem k jejich formě (dotace) považovat za transparentní ve smyslu článku 4 nařízení. K tomu současně platné nařízení nevylučuje na rozdíl od předchozího nařízení podpory de minimis ve prospěch podniků v obtížích. |
| --- | --- |

(109)

Příjemcem není podnik, jehož odvětví činnosti spadá do výjimek uvedených v článku 1 regulace. V souladu s čl. 3 odst. 1 výše uvedeného nařízení belgické orgány potvrdily, že celková výše opatření poskytnutých regionem nepřesahuje částku 200 000 EUR za období tří rozpočtových roků. Kontrolu stanovenou v článku 6 nařízení prováděla společnost SOGEPA. Na základě uvedeného dochází Komise k závěru, že opatření v tomto konkrétním případě splňují podmínky nařízení. Předmětná opatření navíc lze vzhledem k jejich formě (dotace) považovat za transparentní ve smyslu článku 4 nařízení. K tomu současně platné nařízení nevylučuje na rozdíl od předchozího nařízení podpory de minimis ve prospěch podniků v obtížích.

| (110) | Opatření v tomto konkrétní případě jsou proto považována za opatření nesplňující všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy a jsou považována za opatření, jež nepředstavují podporu. |
| --- | --- |

(110)

Opatření v tomto konkrétní případě jsou proto považována za opatření nesplňující všechny podmínky čl. 107 odst. 1 Smlouvy a jsou považována za opatření, jež nepředstavují podporu.

Opatření č. 8: sanace nemovitostí podniku VSL v rámci projektu Cristal Park a poskytnutí některých nemovitostí do bezplatného užívání podniku VSL společností SPAQUE

| (111) | Komise si kladla otázky, zda se u prodejní ceny pozemků a budov koupených společností SPAQUE, tj. částky 2 040 000 EUR, jednalo o tržní cenu, a to kvůli nejistotám ohledně odhadu sanačních nákladů přiřčených podniku VSL. Komise si rovněž kladla otázky ohledně bezplatného poskytnutí nemovitostí patřících společnosti SPAQUE podniku VSL. |
| --- | --- |

(111)

Komise si kladla otázky, zda se u prodejní ceny pozemků a budov koupených společností SPAQUE, tj. částky 2 040 000 EUR, jednalo o tržní cenu, a to kvůli nejistotám ohledně odhadu sanačních nákladů přiřčených podniku VSL. Komise si rovněž kladla otázky ohledně bezplatného poskytnutí nemovitostí patřících společnosti SPAQUE podniku VSL.

| (112) | Komise zjistila tento časový sled skutečností:






  — | Duben 2011: Antea Group vypracovává dokument s názvem „Investigations des caractérisations de mise en priorité, dossier technique, cahier technique no6: interprétation des résultats“ („Šetření charakterizace upřednostnění, technická složka, technický sešit č. 6: výklad výsledků“), v němž je popsáno a podrobně lokalizováno znečištění půdy. |
| --- | --- | --- |

(112)

Komise zjistila tento časový sled skutečností:

—

Duben 2011: Antea Group vypracovává dokument s názvem „Investigations des caractérisations de mise en priorité, dossier technique, cahier technique no6: interprétation des résultats“ („Šetření charakterizace upřednostnění, technická složka, technický sešit č. 6: výklad výsledků“), v němž je popsáno a podrobně lokalizováno znečištění půdy.

| — | Prosinec 2011: vypracování zprávy z roku 2011, jejímž cílem je „nalézt řešení, která by umožnila sanaci pozemků a některých budov, jež jsou v současné době majetkem podniku Val Saint-Lambert (VSL SA)“. Náklady na sanaci a odstranění znečištění jsou odhadnuty na přibližně 7,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

—

Prosinec 2011: vypracování zprávy z roku 2011, jejímž cílem je „nalézt řešení, která by umožnila sanaci pozemků a některých budov, jež jsou v současné době majetkem podniku Val Saint-Lambert (VSL SA)“. Náklady na sanaci a odstranění znečištění jsou odhadnuty na přibližně 7,5 milionu EUR.

| — | Srpen 2012: zpráva autorizovaného znalce GEOLYS ze dne 23. srpna 2012, již představuje dopis o jedné straně s těmito upřesněními:„Toto posouzení vychází výlučně z předběžné studie Antea (březen 2011) a z těchto předpokladů: (...)“. Náklady na sanaci jsou odhadnuty na částku 219 740 EUR. |
| --- | --- |

—

Srpen 2012: zpráva autorizovaného znalce GEOLYS ze dne 23. srpna 2012, již představuje dopis o jedné straně s těmito upřesněními:„Toto posouzení vychází výlučně z předběžné studie Antea (březen 2011) a z těchto předpokladů: (...)“. Náklady na sanaci jsou odhadnuty na částku 219 740 EUR.

| — | Prosinec 2012: společnost SPAQUE (Société publique d'aide à la qualité de l'environnement) kupuje nemovitosti za cenu 2 040 000 EUR (odhad stanovený nezávislou kanceláří Cushman & Wakefield) při odečtení nákladů na sanaci odhadnutých na 220 000 EUR, tj. za částku 1 820 000 EUR. Společnost SPAQUE zároveň poskytuje na základě již vypracované ale zatím nepodepsané úmluvy městu Seraing opci na zakoupení stejných nemovitostí za cenu 2 090 000 EUR. Druhou, již vypracovanou ale zatím nepodepsanou úmluvou se město Seraing zavazuje převést tuto opci na zakoupení na společnost SPECI. |
| --- | --- |

—

Prosinec 2012: společnost SPAQUE (Société publique d'aide à la qualité de l'environnement) kupuje nemovitosti za cenu 2 040 000 EUR (odhad stanovený nezávislou kanceláří Cushman & Wakefield) při odečtení nákladů na sanaci odhadnutých na 220 000 EUR, tj. za částku 1 820 000 EUR. Společnost SPAQUE zároveň poskytuje na základě již vypracované ale zatím nepodepsané úmluvy městu Seraing opci na zakoupení stejných nemovitostí za cenu 2 090 000 EUR. Druhou, již vypracovanou ale zatím nepodepsanou úmluvou se město Seraing zavazuje převést tuto opci na zakoupení na společnost SPECI.

| — | Leden 2014: belgické orgány informují Komisi, že sanace a odstranění znečištění zatím nezačaly a že v současné době společnost SPAQUE stále pracuje na dokončení studie charakterizace znečištění lokality. |
| --- | --- |

—

Leden 2014: belgické orgány informují Komisi, že sanace a odstranění znečištění zatím nezačaly a že v současné době společnost SPAQUE stále pracuje na dokončení studie charakterizace znečištění lokality.

| (113) | V tomto konkrétním případě stojí Komise před dvěma dokumenty, které nabízejí dva odlišné odhady nákladů na sanaci. |
| --- | --- |

(113)

V tomto konkrétním případě stojí Komise před dvěma dokumenty, které nabízejí dva odlišné odhady nákladů na sanaci.

| (114) | Belgické orgány uvedly tyto důvody pro vyloučení zprávy z prosince roku 2011. V prvé řadě se domnívají, že se tato zpráva netýká sanace a odstranění znečištění s cílem zabezpečit lokalitu pro současné průmyslové využití, ale cílí umožnit rozvoj obchodní zóny tématicky zaměřené na bytové vybavení, dekoraci a volný čas, což odpovídá plánovanému využití lokality. Podle belgických orgánů se jedná pouze o interní zprávu, již nevypracoval autorizovaný znalec a jež se částečně týká nemovitostí, které nebyly společnosti SPAQUE postoupeny. Upřesňují, že zpráva vychází z orientační studie, která spočívá pouze v ověření případné existence znečištění a jeho popsání. Zpráva rovněž upřesňuje, že probíhá charakterizační studie (19). |
| --- | --- |

(114)

Belgické orgány uvedly tyto důvody pro vyloučení zprávy z prosince roku 2011. V prvé řadě se domnívají, že se tato zpráva netýká sanace a odstranění znečištění s cílem zabezpečit lokalitu pro současné průmyslové využití, ale cílí umožnit rozvoj obchodní zóny tématicky zaměřené na bytové vybavení, dekoraci a volný čas, což odpovídá plánovanému využití lokality. Podle belgických orgánů se jedná pouze o interní zprávu, již nevypracoval autorizovaný znalec a jež se částečně týká nemovitostí, které nebyly společnosti SPAQUE postoupeny. Upřesňují, že zpráva vychází z orientační studie, která spočívá pouze v ověření případné existence znečištění a jeho popsání. Zpráva rovněž upřesňuje, že probíhá charakterizační studie (19).

| (115) | Belgické orgány dále tvrdí, že budovy uvedené ve zprávě z prosince roku 2011 nelze identifikovat, a vysvětlují, že jejich uváděná celková plocha je přibližně 67 000 m2, což přesahuje celkovou plochu (50 299 m2) budov uvedených v kupní smlouvě ze dne 13. prosince 2012. Podle nich odůvodňuje tento rozdíl 17 000 m2 nižší náklady na sanaci. Belgické orgány rovněž upřesnily, že jádro bývalé průmyslové zóny, tj. budovy očíslované 18, 19, 22 a 22 A, nebylo zahrnuto do prodeje společnosti SPAQUE, a zůstalo tak ve vlastnictví podniku VSL. Stále podle těchto orgánů se právě v těchto budovách soustředilo znečištění vyvolané průmyslovou činností. |
| --- | --- |

(115)

Belgické orgány dále tvrdí, že budovy uvedené ve zprávě z prosince roku 2011 nelze identifikovat, a vysvětlují, že jejich uváděná celková plocha je přibližně 67 000 m2, což přesahuje celkovou plochu (50 299 m2) budov uvedených v kupní smlouvě ze dne 13. prosince 2012. Podle nich odůvodňuje tento rozdíl 17 000 m2 nižší náklady na sanaci. Belgické orgány rovněž upřesnily, že jádro bývalé průmyslové zóny, tj. budovy očíslované 18, 19, 22 a 22 A, nebylo zahrnuto do prodeje společnosti SPAQUE, a zůstalo tak ve vlastnictví podniku VSL. Stále podle těchto orgánů se právě v těchto budovách soustředilo znečištění vyvolané průmyslovou činností.

| (116) | Komise nejprve konstatuje, že prodejní cena byla předmětem odhadu vypracovaného nezávislou znaleckou kanceláří v květnu roku 2012. Tento odhad stanoví prodejní cenu na 2 090 000 EUR. Zpráva rovněž upřesňuje, že náklady na sanaci právě odhaduje specializovaná studijní kancelář pověřená současným vlastníkem lokality. Náklady na sanaci tak byly rovněž předmětem odhadu vypracovaného nezávislým a specializovaným znalcem, tj. kanceláří Geolys. |
| --- | --- |

(116)

Komise nejprve konstatuje, že prodejní cena byla předmětem odhadu vypracovaného nezávislou znaleckou kanceláří v květnu roku 2012. Tento odhad stanoví prodejní cenu na 2 090 000 EUR. Zpráva rovněž upřesňuje, že náklady na sanaci právě odhaduje specializovaná studijní kancelář pověřená současným vlastníkem lokality. Náklady na sanaci tak byly rovněž předmětem odhadu vypracovaného nezávislým a specializovaným znalcem, tj. kanceláří Geolys.

| (117) | Ve své odpovědi ze dne 23. května 2014 belgické orgány potvrdily, že se u pozemků a budov ohodnocených ve zprávě kanceláře Geolys jedná o stejné pozemky a budovy, jichž se týkal prodej ze dne 13. prosince 2012. Belgické orgány dále upřesnily, že v případě historického znečištění a v závislosti na oblastech určení, v nichž se znečištěné pozemky a budovy nacházejí z hlediska oblastí územního rozvoje, platné právní předpisy ve Valonsku omezují rozsah povinností majitele znečištěného pozemku nebo budovy. Zohlednit a odečíst od hodnoty pozemků a budov proto lze pouze náklady na sanaci lokality, aby se dostala do souladu se svým určením platným v okamžiku prodeje, tj. průmyslovým využitím. Komise konstatuje, že dopis kanceláře Geolys výslovně upřesňuje, že náklady byly odhadnuty pro průmyslové využití lokality. |
| --- | --- |

(117)

Ve své odpovědi ze dne 23. května 2014 belgické orgány potvrdily, že se u pozemků a budov ohodnocených ve zprávě kanceláře Geolys jedná o stejné pozemky a budovy, jichž se týkal prodej ze dne 13. prosince 2012. Belgické orgány dále upřesnily, že v případě historického znečištění a v závislosti na oblastech určení, v nichž se znečištěné pozemky a budovy nacházejí z hlediska oblastí územního rozvoje, platné právní předpisy ve Valonsku omezují rozsah povinností majitele znečištěného pozemku nebo budovy. Zohlednit a odečíst od hodnoty pozemků a budov proto lze pouze náklady na sanaci lokality, aby se dostala do souladu se svým určením platným v okamžiku prodeje, tj. průmyslovým využitím. Komise konstatuje, že dopis kanceláře Geolys výslovně upřesňuje, že náklady byly odhadnuty pro průmyslové využití lokality.

| (118) | Na základě předchozího dospívá Komise k závěru, že prodejní cena, za niž byly prodány nemovitosti podniku VSL společnosti SPAQUE (která odpovídá prodejní ceně odhadnuté znalcem při odečtení nákladů na sanaci odhadnutých společností Geolys), je tržní cenou a neobsahuje prvky podpory. |
| --- | --- |

(118)

Na základě předchozího dospívá Komise k závěru, že prodejní cena, za niž byly prodány nemovitosti podniku VSL společnosti SPAQUE (která odpovídá prodejní ceně odhadnuté znalcem při odečtení nákladů na sanaci odhadnutých společností Geolys), je tržní cenou a neobsahuje prvky podpory.

| (119) | Pokud jde o postoupení některých budov společností SPAQUE do bezplatného užívání, belgické orgány jej odůvodňují závazkem podniku VSL, že bude spolupracovat se společností SPAQUE za účelem předání všech užitečných informací nutných pro provedení renovace a sanace lokality. |
| --- | --- |

(119)

Pokud jde o postoupení některých budov společností SPAQUE do bezplatného užívání, belgické orgány jej odůvodňují závazkem podniku VSL, že bude spolupracovat se společností SPAQUE za účelem předání všech užitečných informací nutných pro provedení renovace a sanace lokality.

| (120) | Komise nejprve zaznamenává, že belgické orgány ve svých připomínkách uvedly, že nemovitosti patří společnosti SPECI. Úmluva o bezplatném poskytnutí byla ale uzavřena mezi společností SPAQUE a podnikem VSL, zatímco společnost SPECI stranou této úmluvy nebyla. Belgické orgány navíc nepředložily důkaz, že společnost SPECI je vlastníkem těchto nemovitostí. |
| --- | --- |

(120)

Komise nejprve zaznamenává, že belgické orgány ve svých připomínkách uvedly, že nemovitosti patří společnosti SPECI. Úmluva o bezplatném poskytnutí byla ale uzavřena mezi společností SPAQUE a podnikem VSL, zatímco společnost SPECI stranou této úmluvy nebyla. Belgické orgány navíc nepředložily důkaz, že společnost SPECI je vlastníkem těchto nemovitostí.

| (121) | Komise dále konstatuje, že toto odůvodnění neprovází žádné podklady s cílem posoudit, zda výše nájemného, kterého se společnost SPAQUE dobrovolně vzdala, odpovídá výši závazku podniku VSL. Belgické orgány nepředkládají žádné podrobnosti ohledně způsobu a účinnosti provedení tohoto závazku. |
| --- | --- |

(121)

Komise dále konstatuje, že toto odůvodnění neprovází žádné podklady s cílem posoudit, zda výše nájemného, kterého se společnost SPAQUE dobrovolně vzdala, odpovídá výši závazku podniku VSL. Belgické orgány nepředkládají žádné podrobnosti ohledně způsobu a účinnosti provedení tohoto závazku.

| (122) | Komise proto soudí, že bezplatné poskytnutí pozemků uvedených v úmluvě o dočasném poskytnutí části závodu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ ze dne 11. prosince 2012 poskytuje podniku VSL zvýhodnění. |
| --- | --- |

(122)

Komise proto soudí, že bezplatné poskytnutí pozemků uvedených v úmluvě o dočasném poskytnutí části závodu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ ze dne 11. prosince 2012 poskytuje podniku VSL zvýhodnění.

| (123) | Výše podpory odpovídá výši nájmů, které by podnik VSL musel platit v podmínkách tržního pronájmu. Tuto částku je nutno vypočítat na základě (upraveného) katastrálního výnosu stanoveného příslušnými belgickými orgány (tj. subjektem s názvem Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines (ACED)) u každé pronajaté nemovitosti a v závislosti na délce pronájmu. Katastrální výnos (upravený) se určuje tak, aby odrážel průměrný čistý výnos, který by přinesl vlastníkovi nemovitý majetek za rok při zohlednění trhu s pronajímáním nemovitostí, a Komise ho proto považuje za přiměřený základ pro odhad nájemní hodnoty předmětného nemovitého majetku. V rámci postupu vrácení mohou belgické orgány na základě stanoviska nezávislého a oprávněného znalce, jehož musí schválit Komise, předložit důkaz, že tuto částku je nutno upravit, aby se zohlednily zvláštnosti předmětného nemovitého majetku. |
| --- | --- |

(123)

Výše podpory odpovídá výši nájmů, které by podnik VSL musel platit v podmínkách tržního pronájmu. Tuto částku je nutno vypočítat na základě (upraveného) katastrálního výnosu stanoveného příslušnými belgickými orgány (tj. subjektem s názvem Administration du Cadastre, de l'Enregistrement et des Domaines (ACED)) u každé pronajaté nemovitosti a v závislosti na délce pronájmu. Katastrální výnos (upravený) se určuje tak, aby odrážel průměrný čistý výnos, který by přinesl vlastníkovi nemovitý majetek za rok při zohlednění trhu s pronajímáním nemovitostí, a Komise ho proto považuje za přiměřený základ pro odhad nájemní hodnoty předmětného nemovitého majetku. V rámci postupu vrácení mohou belgické orgány na základě stanoviska nezávislého a oprávněného znalce, jehož musí schválit Komise, předložit důkaz, že tuto částku je nutno upravit, aby se zohlednily zvláštnosti předmětného nemovitého majetku.

5.1.5   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy

| (124) | Z hlediska podmínek týkajících se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy Komise zjišťuje, že v Evropské unii existují početní výrobci křišťálu a předmětů z křišťálu, ať už se u těchto předmětů jedná o podpůrné doplňky nebo spíše o luxusní či umělecké předměty. Z informací předaných Belgií vyplývá, že například tyto společnosti mají alespoň část své produkce podobnou jako podnik VSL: Baccarat (Francie), Saint-Louis (Francie), Lalique (Francie), Daum (Francie), Arc International (Francie), Montbronn (Francie) a Bohemian glassworks (Česká republika). Komise zjišťuje, že produkce těchto podniků a jiných subjektů na trhu je předmětem obchodu mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(124)

Z hlediska podmínek týkajících se narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy Komise zjišťuje, že v Evropské unii existují početní výrobci křišťálu a předmětů z křišťálu, ať už se u těchto předmětů jedná o podpůrné doplňky nebo spíše o luxusní či umělecké předměty. Z informací předaných Belgií vyplývá, že například tyto společnosti mají alespoň část své produkce podobnou jako podnik VSL: Baccarat (Francie), Saint-Louis (Francie), Lalique (Francie), Daum (Francie), Arc International (Francie), Montbronn (Francie) a Bohemian glassworks (Česká republika). Komise zjišťuje, že produkce těchto podniků a jiných subjektů na trhu je předmětem obchodu mezi členskými státy.

| (125) | Pokud jde zejména o opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR) a opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR), nelze sice výši podpory vypočítat přesně v důsledku některých chybějících údajů, ale tato podpora je nižší než prahová výše podpory de minimis. Komise přesto soudí, že toto opatření nelze označit za podporu de minimis a že narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření poskytnutá v roce 2008 a 2009 nelze označit za podporu de minimis, protože podle předchozího nařízení, které platilo až do 31. prosince 2013 (20), nemohl být tento typ podpory poskytován podnikům v obtížích. V okamžiku poskytnutí podpory byla společnost CVSL v úpadkovém řízení. Podle nového nařízení, které platí od 1. ledna 2014 (21), se toto nařízení stejně jako předchozí vztahuje ostatně pouze na transparentní podpory. Záruku poskytnutou v tomto konkrétním případě nelze za takovou považovat. Nařízení totiž uvádí v čl. 4 odst. 6 písm. a):„Podpora poskytnutá formou záruk se považuje za transparentní podporu de minimis, pokud proti příjemci není vedeno kolektivní insolvenční řízení (...).“ Jak bylo stanoveno výše, v okamžiku poskytnutí záruky byla společnost CVSL v úpadkovém řízení. Pokud jde o půjčku, v čl. 4 odst. 3 písm. a) a b) se stanoví, že „podpora poskytnutá formou půjček se považuje za transparentní podporu de minimis, pokud proti příjemci není vedeno kolektivní insolvenční řízení (...) a půjčka je zajištěna kolaterálem pokrývajícím alespoň 50 % půjčky a půjčka činí buď 1 000 000 EUR (...) na dobu pěti let, nebo 500 000 EUR (...) na dobu deseti let“. Půjčka poskytnutá v tomto konkrétním případě posledně uvedenou podmínku nesplňuje. |
| --- | --- |

(125)

Pokud jde zejména o opatření č. 3 (záruka ve výši 150 000 EUR) a opatření č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR), nelze sice výši podpory vypočítat přesně v důsledku některých chybějících údajů, ale tato podpora je nižší než prahová výše podpory de minimis. Komise přesto soudí, že toto opatření nelze označit za podporu de minimis a že narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření poskytnutá v roce 2008 a 2009 nelze označit za podporu de minimis, protože podle předchozího nařízení, které platilo až do 31. prosince 2013 (20), nemohl být tento typ podpory poskytován podnikům v obtížích. V okamžiku poskytnutí podpory byla společnost CVSL v úpadkovém řízení. Podle nového nařízení, které platí od 1. ledna 2014 (21), se toto nařízení stejně jako předchozí vztahuje ostatně pouze na transparentní podpory. Záruku poskytnutou v tomto konkrétním případě nelze za takovou považovat. Nařízení totiž uvádí v čl. 4 odst. 6 písm. a):„Podpora poskytnutá formou záruk se považuje za transparentní podporu de minimis, pokud proti příjemci není vedeno kolektivní insolvenční řízení (...).“ Jak bylo stanoveno výše, v okamžiku poskytnutí záruky byla společnost CVSL v úpadkovém řízení. Pokud jde o půjčku, v čl. 4 odst. 3 písm. a) a b) se stanoví, že „podpora poskytnutá formou půjček se považuje za transparentní podporu de minimis, pokud proti příjemci není vedeno kolektivní insolvenční řízení (...) a půjčka je zajištěna kolaterálem pokrývajícím alespoň 50 % půjčky a půjčka činí buď 1 000 000 EUR (...) na dobu pěti let, nebo 500 000 EUR (...) na dobu deseti let“. Půjčka poskytnutá v tomto konkrétním případě posledně uvedenou podmínku nesplňuje.

| (126) | Komise dále soudí, že pojem státní podpory nevyžaduje, aby narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu bylo výrazné nebo konkrétní. Skutečnost, že je výše podpory nízká nebo že má podnik-příjemce jen malou velikost, nevylučuje sama o sobě narušení či možné narušení hospodářské soutěže za podmínky, že jeho pravděpodobnost není čistě hypotetická. V tomto konkrétním případě není vzhledem k povaze trhu popsané výše v bodě odůvodnění (124) tato pravděpodobnost hypotetická. Podle belgických orgánů existuje v Evropě a mimo ni na čtyři desítky závodů na výrobu křišťálu v aktivní činnosti. Podnik Val Saint-Lambert působí na trhu s předměty z křišťálu určenými pro stolování či dekoraci. V okamžiku, kdy si spotřebitel může vybrat z několika podobných produktů různých značek, např. mezi karafou VSL a karafou jiného výrobce, má každá podpora poskytnutá jednomu z výrobců působících v tomto segmentu za následek narušení hospodářské soutěže u ostatních. |
| --- | --- |

(126)

Komise dále soudí, že pojem státní podpory nevyžaduje, aby narušení hospodářské soutěže nebo ovlivnění obchodu bylo výrazné nebo konkrétní. Skutečnost, že je výše podpory nízká nebo že má podnik-příjemce jen malou velikost, nevylučuje sama o sobě narušení či možné narušení hospodářské soutěže za podmínky, že jeho pravděpodobnost není čistě hypotetická. V tomto konkrétním případě není vzhledem k povaze trhu popsané výše v bodě odůvodnění (124) tato pravděpodobnost hypotetická. Podle belgických orgánů existuje v Evropě a mimo ni na čtyři desítky závodů na výrobu křišťálu v aktivní činnosti. Podnik Val Saint-Lambert působí na trhu s předměty z křišťálu určenými pro stolování či dekoraci. V okamžiku, kdy si spotřebitel může vybrat z několika podobných produktů různých značek, např. mezi karafou VSL a karafou jiného výrobce, má každá podpora poskytnutá jednomu z výrobců působících v tomto segmentu za následek narušení hospodářské soutěže u ostatních.

| (127) | Na základě uvedeného dospívá Komise k závěru, že všechna zkoumaná opatření s výjimkou opatření č. 7 představují podpory, které mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(127)

Na základě uvedeného dospívá Komise k závěru, že všechna zkoumaná opatření s výjimkou opatření č. 7 představují podpory, které mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

Závěr ohledně existence podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU

| (128) | Komise dospívá k závěru, že všechna zkoumaná opatření s výjimkou opatření č. 7 a prodeje nemovitostí podniku VSL společnosti SPAQUE (část opatření č. 8) představují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(128)

Komise dospívá k závěru, že všechna zkoumaná opatření s výjimkou opatření č. 7 a prodeje nemovitostí podniku VSL společnosti SPAQUE (část opatření č. 8) představují podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

5.2   Slučitelnost podpor s vnitřním trhem

| (129) | Zákaz státní podpory stanovený v čl. 107 odst. 1 SFEU není absolutní ani bezpodmínečný. Konkrétně čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU představuje právní základ, který umožňuje považovat některé podpory za slučitelné s vnitřním trhem. V tomto konkrétním případě je nutno zejména analyzovat, zda lze zkoumaná opatření považovat za slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 SFEU při použití kritérií uvedených v pokynech pro záchranu a restrukturalizaci. Za tímto účelem je nejprve nutno vymezit období, ve kterých lze společnost CVSL a podnik VSL považovat za podniky v obtížích. |
| --- | --- |

(129)

Zákaz státní podpory stanovený v čl. 107 odst. 1 SFEU není absolutní ani bezpodmínečný. Konkrétně čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU představuje právní základ, který umožňuje považovat některé podpory za slučitelné s vnitřním trhem. V tomto konkrétním případě je nutno zejména analyzovat, zda lze zkoumaná opatření považovat za slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 SFEU při použití kritérií uvedených v pokynech pro záchranu a restrukturalizaci. Za tímto účelem je nejprve nutno vymezit období, ve kterých lze společnost CVSL a podnik VSL považovat za podniky v obtížích.

| (130) | V případě opatření č. 3, jež bylo poskytnuto v září roku 2008, je rovněž nutno stanovit, zda existovala hospodářská návaznost mezi společností CVSL v úpadku a činnostmi převedenými na nabyvatele, kteří vytvořili podnik VSL, aby se zjistilo, zda podnik VSL měl prospěch z výhod spojených s poskytnutím tohoto opatření. Závěry této analýzy mají totiž důsledky pro analýzu slučitelnosti opatření č. 3 a 1. |
| --- | --- |

(130)

V případě opatření č. 3, jež bylo poskytnuto v září roku 2008, je rovněž nutno stanovit, zda existovala hospodářská návaznost mezi společností CVSL v úpadku a činnostmi převedenými na nabyvatele, kteří vytvořili podnik VSL, aby se zjistilo, zda podnik VSL měl prospěch z výhod spojených s poskytnutím tohoto opatření. Závěry této analýzy mají totiž důsledky pro analýzu slučitelnosti opatření č. 3 a 1.

5.2.1   Způsobilost podniku VSL a společnosti CVSL z hlediska pokynů

| (131) | Je nutno stanovit, ve kterých obdobích mohly být společnost CVSL a podnik VSL považovány za podniky v obtížích. |
| --- | --- |

(131)

Je nutno stanovit, ve kterých obdobích mohly být společnost CVSL a podnik VSL považovány za podniky v obtížích.

| (132) | Belgické orgány ve svých připomínkách nemají námitky proti označení společnosti CVSL za podnik v obtížích v okamžiku poskytnutí záruky v září roku 2008 (opatření č. 3), ale tvrdí, že z tohoto zásahu měla prospěch společnost CVSL a nikoliv podnik VSL. |
| --- | --- |

(132)

Belgické orgány ve svých připomínkách nemají námitky proti označení společnosti CVSL za podnik v obtížích v okamžiku poskytnutí záruky v září roku 2008 (opatření č. 3), ale tvrdí, že z tohoto zásahu měla prospěch společnost CVSL a nikoliv podnik VSL.

| (133) | Dále se domnívají, že podnik VSL lze označit za podnik v obtížích až od 8. února 2012, kdy byla podána žádost o soudní reorganizaci. Podle nich nebylo předtím možno označovat podnik VSL za podnik v obtížích, protože se jednalo o nový podnik, který se těšil bezpodmínečné podpoře svého majoritního akcionáře, tj. společnosti CFC, v souladu s odstavci 10 a 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci a s rozhodovacím postupem Komise. |
| --- | --- |

(133)

Dále se domnívají, že podnik VSL lze označit za podnik v obtížích až od 8. února 2012, kdy byla podána žádost o soudní reorganizaci. Podle nich nebylo předtím možno označovat podnik VSL za podnik v obtížích, protože se jednalo o nový podnik, který se těšil bezpodmínečné podpoře svého majoritního akcionáře, tj. společnosti CFC, v souladu s odstavci 10 a 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci a s rozhodovacím postupem Komise.

| (134) | Komise konstatuje, že v okamžiku poskytnutí opatření č. 3 se společnost CVSL nacházela od rozsudku ze dne 11. srpna 2008 v úpadku. |
| --- | --- |

(134)

Komise konstatuje, že v okamžiku poskytnutí opatření č. 3 se společnost CVSL nacházela od rozsudku ze dne 11. srpna 2008 v úpadku.

| (135) | Pokud jde o opatření č. 5, 6 a 8, belgické orgány se opírají o rozhodnutí ve věci Saab (22), aby odůvodnily, že se podnik VSL nenacházel v obtížích. Předložily zejména historii obecných účtů s uvedením finančních toků mezi podnikem VSL a jeho majoritním akcionářem, společností CFC, aby prokázaly, že chování společnosti CFC lze připodobnit chování společnosti General Motors, která pokračovala v podpoře své dceřiné společnosti Saab pomocí vkladů kapitálu a hotovosti, aby vyrovnala její ztráty, což vedlo Komisi k tomu, že vyloučila, že by společnost Saab byla podnikem v obtížích ve smyslu pokynů (viz 59. bod odůvodnění rozhodnutí). |
| --- | --- |

(135)

Pokud jde o opatření č. 5, 6 a 8, belgické orgány se opírají o rozhodnutí ve věci Saab (22), aby odůvodnily, že se podnik VSL nenacházel v obtížích. Předložily zejména historii obecných účtů s uvedením finančních toků mezi podnikem VSL a jeho majoritním akcionářem, společností CFC, aby prokázaly, že chování společnosti CFC lze připodobnit chování společnosti General Motors, která pokračovala v podpoře své dceřiné společnosti Saab pomocí vkladů kapitálu a hotovosti, aby vyrovnala její ztráty, což vedlo Komisi k tomu, že vyloučila, že by společnost Saab byla podnikem v obtížích ve smyslu pokynů (viz 59. bod odůvodnění rozhodnutí).

| (136) | Společnost CFC kromě kapitálu vloženého v okamžiku převzetí, jehož výše přesahovala 8 milionů EUR, skutečně počínaje dnem 25. května 2009 pravidelně vkládala finanční prostředky, což ukazuje, že není možno považovat podnik VSL v prvním období po likvidaci aktiv společnosti CVSL za podnik v obtížích na základě odstavce 12 a 13 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Během tohoto období byl majoritní akcionář podniku VSL schopen podnik podporovat pravidelnými vklady, což dokazuje, že obtíže podniku VSL mohl nést jeho majoritní akcionář. Komise proto soudí, že od ledna roku 2009 do února roku 2012 podnik VSL nesplňoval kritéria podniku v obtížích ve smyslu pokynů. |
| --- | --- |

(136)

Společnost CFC kromě kapitálu vloženého v okamžiku převzetí, jehož výše přesahovala 8 milionů EUR, skutečně počínaje dnem 25. května 2009 pravidelně vkládala finanční prostředky, což ukazuje, že není možno považovat podnik VSL v prvním období po likvidaci aktiv společnosti CVSL za podnik v obtížích na základě odstavce 12 a 13 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Během tohoto období byl majoritní akcionář podniku VSL schopen podnik podporovat pravidelnými vklady, což dokazuje, že obtíže podniku VSL mohl nést jeho majoritní akcionář. Komise proto soudí, že od ledna roku 2009 do února roku 2012 podnik VSL nesplňoval kritéria podniku v obtížích ve smyslu pokynů.

| (137) | Od února roku 2012 se podnik VSL naopak znovu ocitl v řízení o soudní reorganizaci. Belgické orgány prokázaly, že společnost CFC nebyla nadále schopna svou dceřinou společnost podporovat, jak dosud činila. Rozhodnutí o zahájení řízení upřesnilo, že úroveň finančních prostředků společnosti CFC dosáhla výše 1,26 milionu EUR, a poskytnutí podobné částky podniku VSL (minimum nutné pro jeho záchranu) by ji tak připravilo o téměř všechny prostředky. Podnik VSL je proto nutno považovat za podnik v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci v okamžiku poskytnutí podpory na záchranu (opatření č. 1) v dubnu roku 2012. |
| --- | --- |

(137)

Od února roku 2012 se podnik VSL naopak znovu ocitl v řízení o soudní reorganizaci. Belgické orgány prokázaly, že společnost CFC nebyla nadále schopna svou dceřinou společnost podporovat, jak dosud činila. Rozhodnutí o zahájení řízení upřesnilo, že úroveň finančních prostředků společnosti CFC dosáhla výše 1,26 milionu EUR, a poskytnutí podobné částky podniku VSL (minimum nutné pro jeho záchranu) by ji tak připravilo o téměř všechny prostředky. Podnik VSL je proto nutno považovat za podnik v obtížích ve smyslu bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci v okamžiku poskytnutí podpory na záchranu (opatření č. 1) v dubnu roku 2012.

| (138) | Souhrnem Komise soudí, že společnost CVSL byla v obtížích od 11. srpna 2008 (den vynesení rozsudku o úpadku) až do konce listopadu roku 2008 (zakládací akt podniku VSL). Podnik VSL je nutno považovat za podnik v obtížích od 9. února 2012 (den řízení o soudní reorganizaci) do vynesení rozsudku dne 14. října 2013 (den vynesení rozsudku o úpadku). |
| --- | --- |

(138)

Souhrnem Komise soudí, že společnost CVSL byla v obtížích od 11. srpna 2008 (den vynesení rozsudku o úpadku) až do konce listopadu roku 2008 (zakládací akt podniku VSL). Podnik VSL je nutno považovat za podnik v obtížích od 9. února 2012 (den řízení o soudní reorganizaci) do vynesení rozsudku dne 14. října 2013 (den vynesení rozsudku o úpadku).

| (139) | Společnost CVSL a podnik VSL tak byly podniky v obtížích v okamžiku poskytnutí opatření č. 1 a 3. Analýzu jejich účetnictví je proto nutno provést na základě pokynů. |
| --- | --- |

(139)

Společnost CVSL a podnik VSL tak byly podniky v obtížích v okamžiku poskytnutí opatření č. 1 a 3. Analýzu jejich účetnictví je proto nutno provést na základě pokynů.

5.2.2   Slučitelnost podpor (opatření č. 1 a 3)

Opatření č. 1: podpora na záchranu ze dne 3. dubna 2012

| (140) | Belgie se domnívá, že tato podpora je slučitelná na základě pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Komise naopak soudí, že nebyla dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v bodě 72 a následujících pokynů. Podnik VSL totiž obdržel v září roku 2008 neslučitelnou podporu na záchranu (viz 141. bod odůvodnění). Novou podporu na záchranu proto nemohl obdržet před rokem 2018. Belgické orgány dále potvrdily, že půjčka ve výši 1 milionu EUR byla přihlášena jako pohledávka správci konkurzní podstaty dne 5. listopadu 2013, a to ve prospěch společnosti SOGEPA. Tato pohledávka byla zanesena do pasiv podniku VSL a dodnes nebyla vyrovnána. Půjčka tak nebyla splacena do šesti měsíců od poskytnutí v souladu s bodem 25 písm. a) pokynů. Komise proto soudí, že podpora na záchranu ze dne 3. dubna 2012, jež odpovídá výši půjčky, tj. 1 milionu EUR, je neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(140)

Belgie se domnívá, že tato podpora je slučitelná na základě pokynů pro záchranu a restrukturalizaci. Komise naopak soudí, že nebyla dodržena zásada „jednou a dost“ stanovená v bodě 72 a následujících pokynů. Podnik VSL totiž obdržel v září roku 2008 neslučitelnou podporu na záchranu (viz 141. bod odůvodnění). Novou podporu na záchranu proto nemohl obdržet před rokem 2018. Belgické orgány dále potvrdily, že půjčka ve výši 1 milionu EUR byla přihlášena jako pohledávka správci konkurzní podstaty dne 5. listopadu 2013, a to ve prospěch společnosti SOGEPA. Tato pohledávka byla zanesena do pasiv podniku VSL a dodnes nebyla vyrovnána. Půjčka tak nebyla splacena do šesti měsíců od poskytnutí v souladu s bodem 25 písm. a) pokynů. Komise proto soudí, že podpora na záchranu ze dne 3. dubna 2012, jež odpovídá výši půjčky, tj. 1 milionu EUR, je neslučitelná s vnitřním trhem.

Opatření č. 3: záruka ve výši 150 000 EUR

| (141) | V oddílu 5.2.1 Komise usoudila, že společnost CVSL byla v okamžiku poskytnutí záruky podnikem v obtížích. Prvek podpory vyplývající z bezplatného poskytnutí záruky by proto bylo možno prohlásit za slučitelný pouze tehdy, pokud záruka splňuje podmínky stanovené v pokynech pro záchranu a restrukturalizaci. Jak bylo ale ukázáno, tato záruka byla poskytnuta bez odměny. V bodě 25 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že likvidní podpora ve formě úvěrových záruk musí podléhat „úrokové sazbě srovnatelné alespoň se sazbami, které jsou běžné u zdravých podniků (...)“. Přes specifickou žádost o informace ohledně tohoto bodu belgické orgány nikdy nepředložily podklady o dodržení povinnosti ukončit platnost záruky do šesti měsíců (bod 25 písm. a) pokynů). Na základě těchto skutečností Komise soudí, že prvek podpory vyplývající z bezplatného poskytnutí záruky nelze považovat za podporu na záchranu slučitelnou s vnitřním trhem a ani jej nelze prohlásit za slučitelný na jiných základech. |
| --- | --- |

(141)

V oddílu 5.2.1 Komise usoudila, že společnost CVSL byla v okamžiku poskytnutí záruky podnikem v obtížích. Prvek podpory vyplývající z bezplatného poskytnutí záruky by proto bylo možno prohlásit za slučitelný pouze tehdy, pokud záruka splňuje podmínky stanovené v pokynech pro záchranu a restrukturalizaci. Jak bylo ale ukázáno, tato záruka byla poskytnuta bez odměny. V bodě 25 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že likvidní podpora ve formě úvěrových záruk musí podléhat „úrokové sazbě srovnatelné alespoň se sazbami, které jsou běžné u zdravých podniků (...)“. Přes specifickou žádost o informace ohledně tohoto bodu belgické orgány nikdy nepředložily podklady o dodržení povinnosti ukončit platnost záruky do šesti měsíců (bod 25 písm. a) pokynů). Na základě těchto skutečností Komise soudí, že prvek podpory vyplývající z bezplatného poskytnutí záruky nelze považovat za podporu na záchranu slučitelnou s vnitřním trhem a ani jej nelze prohlásit za slučitelný na jiných základech.

| (142) | Protože se u opatření č. 3 poskytnutému v roce 2008 jedná o neslučitelnou podporu na záchranu, je nutno stanovit, zda existovala hospodářská návaznost mezi společností CVSL v úpadku a činnostmi převedenými na nabyvatele, kteří vytvořili podnik VSL, aby se zjistilo, zda podnik VSL měl prospěch z výhod spojených s poskytnutím tohoto opatření. |
| --- | --- |

(142)

Protože se u opatření č. 3 poskytnutému v roce 2008 jedná o neslučitelnou podporu na záchranu, je nutno stanovit, zda existovala hospodářská návaznost mezi společností CVSL v úpadku a činnostmi převedenými na nabyvatele, kteří vytvořili podnik VSL, aby se zjistilo, zda podnik VSL měl prospěch z výhod spojených s poskytnutím tohoto opatření.

5.2.3   Posouzení existence hospodářské návaznosti mezi společností CVSL a podnikem VSL

| (143) | V rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku možnosti zjistit hospodářskou návaznost mezi společností CVSL a podnikem VSL, tedy zda byly výhody vzniklé poskytnutím záruky ve výši 150 000 EUR v září roku 2008 převedeny na nabyvatele společnosti CVSL, kteří založili podnik VSL. Na závěrech této analýzy závisí jak určení entity, které připadne povinnost vrácení v případě neslučitelné protiprávní podpory, tak analýza slučitelnosti opatření č. 1, a to zejména pokud jde o zásadu „jednou a dost“. |
| --- | --- |

(143)

V rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku možnosti zjistit hospodářskou návaznost mezi společností CVSL a podnikem VSL, tedy zda byly výhody vzniklé poskytnutím záruky ve výši 150 000 EUR v září roku 2008 převedeny na nabyvatele společnosti CVSL, kteří založili podnik VSL. Na závěrech této analýzy závisí jak určení entity, které připadne povinnost vrácení v případě neslučitelné protiprávní podpory, tak analýza slučitelnosti opatření č. 1, a to zejména pokud jde o zásadu „jednou a dost“.

| (144) | Belgické orgány se v tomto ohledu domnívají, že opatření přineslo prospěch společnosti CVSL a nikoliv podniku VSL a že mezi společností CVSL a nabyvateli došlo k přerušení hospodářské návaznosti. |
| --- | --- |

(144)

Belgické orgány se v tomto ohledu domnívají, že opatření přineslo prospěch společnosti CVSL a nikoliv podniku VSL a že mezi společností CVSL a nabyvateli došlo k přerušení hospodářské návaznosti.

| (145) | Podle judikatury lze povinnost navrácení podpory rozšířit na novou společnost, na niž společnost, která byla příjemcem, převedla svá aktiva, pokud tento převod umožňuje dospět k závěru o hospodářské návaznosti mezi oběma společnostmi (23). Nelze tak vyloučit rozšíření povinnosti vrácení na jinou entitu, pokud se prokáže, že tato entita využívá ve skutečnosti předmětné podpory kvůli hospodářské návaznosti mezi oběma entitami. |
| --- | --- |

(145)

Podle judikatury lze povinnost navrácení podpory rozšířit na novou společnost, na niž společnost, která byla příjemcem, převedla svá aktiva, pokud tento převod umožňuje dospět k závěru o hospodářské návaznosti mezi oběma společnostmi (23). Nelze tak vyloučit rozšíření povinnosti vrácení na jinou entitu, pokud se prokáže, že tato entita využívá ve skutečnosti předmětné podpory kvůli hospodářské návaznosti mezi oběma entitami.

| (146) | Podle rozsudku Soudního dvora ze dne 8. května 2003 ve spojených věcech C-328/99 a C-399/00, Itálie v. Komise
   (24), se přezkum hospodářské návaznosti mezi bývalým podnikem a novými strukturami provádí pomocí souboru nepřímých důkazů: jedná se zejména o předmět prodeje (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cenu převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nového podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení formálního vyšetřovacího řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku transakce. |
| --- | --- |

(146)

Podle rozsudku Soudního dvora ze dne 8. května 2003 ve spojených věcech C-328/99 a C-399/00, Itálie v. Komise
   (24), se přezkum hospodářské návaznosti mezi bývalým podnikem a novými strukturami provádí pomocí souboru nepřímých důkazů: jedná se zejména o předmět prodeje (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cenu převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nového podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení formálního vyšetřovacího řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku transakce.

Posouzení kritéria předmětu prodeje (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva)

| (147) | Belgické orgány úvodem upřesnily, že aktiva spojená se společností CVSL byla rozptýlena mezi různými entitami (mateřská společnost VSLI, SARL VSLI ve Francii a CVSL). Kvůli snazšímu provedení převzetí uzavřeli správci konkurzní podstaty dne 23. října 2008 úmluvu o transakci, jejímž cílem bylo převést do společnosti v úpadku aktiva rozptýlená v těchto různých společnostech. |
| --- | --- |

(147)

Belgické orgány úvodem upřesnily, že aktiva spojená se společností CVSL byla rozptýlena mezi různými entitami (mateřská společnost VSLI, SARL VSLI ve Francii a CVSL). Kvůli snazšímu provedení převzetí uzavřeli správci konkurzní podstaty dne 23. října 2008 úmluvu o transakci, jejímž cílem bylo převést do společnosti v úpadku aktiva rozptýlená v těchto různých společnostech.

| (148) | Podle memoranda o porozumění ze dne 1. října 2008 a úmluvy o převzetí ze dne 31. srpna 2009 převzal podnik VSL všechna aktiva patřící společnosti CVSL s výjimkou krátkodobých aktiv: budovy, v nichž se nacházejí dílny společnosti CVSL, a skladovací prostory, pozemky, na nichž stojí, materiál a obchodní majetek společnosti CVSL, tj. výrobní nástroje, formy, patenty a vedlejší značky, které případně v té době patřily společnosti CVSL, vyřizované objednávky, zásoby, a to včetně zásob prodaných společnosti SARL Val Saint-Lambert International, společnosti podle francouzského práva, která správce konkurzní podstaty začal připravovat k postoupení nabyvatelům. |
| --- | --- |

(148)

Podle memoranda o porozumění ze dne 1. října 2008 a úmluvy o převzetí ze dne 31. srpna 2009 převzal podnik VSL všechna aktiva patřící společnosti CVSL s výjimkou krátkodobých aktiv: budovy, v nichž se nacházejí dílny společnosti CVSL, a skladovací prostory, pozemky, na nichž stojí, materiál a obchodní majetek společnosti CVSL, tj. výrobní nástroje, formy, patenty a vedlejší značky, které případně v té době patřily společnosti CVSL, vyřizované objednávky, zásoby, a to včetně zásob prodaných společnosti SARL Val Saint-Lambert International, společnosti podle francouzského práva, která správce konkurzní podstaty začal připravovat k postoupení nabyvatelům.

| (149) | Postoupena byla také část aktiv patřících společnosti VSLI, tj. značky, výkresy, modely a jiná duševní vlastnictví (prvky, které byly předmětem úmluvy podepsané den 5. října 2005, a kromě toho plány, formy, výkresy, náčrtky atd.), pozemky a budovy, které společnost VSLI vlastnila ve městě Seraing, zásoba produktů VSL, obchodní majetek ve městě Seraing (showroom), zásoby na prodejních místech ve městě Seraing a v Bruselu (Sablon). |
| --- | --- |

(149)

Postoupena byla také část aktiv patřících společnosti VSLI, tj. značky, výkresy, modely a jiná duševní vlastnictví (prvky, které byly předmětem úmluvy podepsané den 5. října 2005, a kromě toho plány, formy, výkresy, náčrtky atd.), pozemky a budovy, které společnost VSLI vlastnila ve městě Seraing, zásoba produktů VSL, obchodní majetek ve městě Seraing (showroom), zásoby na prodejních místech ve městě Seraing a v Bruselu (Sablon).

| (150) | Podniku VSL bylo rovněž postoupeno plné vlastnictví výrobních nástrojů (přístroj na řezání, tavicí pec a nístěj pece), které byly na leasing. |
| --- | --- |

(150)

Podniku VSL bylo rovněž postoupeno plné vlastnictví výrobních nástrojů (přístroj na řezání, tavicí pec a nístěj pece), které byly na leasing.

| (151) | Podnik VSL se zavázal při plném zbavení povinností společnosti CVSL převzít všechny pracovní a zaměstnanecké smlouvy uzavřené VSL a platné k 30. září 2008. Podnik VSL se rovněž zavázal dodržovat všechny uzavřené individuální a kolektivní sociální dohody s jedinou výhradou, a to možností vyjednat znovu paritně některé podmínky, aby je případně upravil podle nových skutečností. |
| --- | --- |

(151)

Podnik VSL se zavázal při plném zbavení povinností společnosti CVSL převzít všechny pracovní a zaměstnanecké smlouvy uzavřené VSL a platné k 30. září 2008. Podnik VSL se rovněž zavázal dodržovat všechny uzavřené individuální a kolektivní sociální dohody s jedinou výhradou, a to možností vyjednat znovu paritně některé podmínky, aby je případně upravil podle nových skutečností.

| (152) | Podnik VSL převzal rovněž pasivum ve výši 280 000 EUR, které vzniklo postoupením duševních práv společnosti CVSL společností CFV. V souladu s úmluvou uzavřenou dne 29. ledna 2009 mezi akciovou společností CA Compagnie financière du Val a podnikem VSL, nahradil podnik VSL společnost Interagora a převzal na sebe závazky upsané společností SA Interagora vůči společnosti CFV úmluvou ze dne 5. října 2005. Touto úmluvou postoupila společnost CFV společnosti SA Interagora všechny značky, výkresy a modely týkající se přímo či nepřímo společnosti CVSL. Dohodnutá cena zůstala nesplacena ve výši 280 000 EUR. |
| --- | --- |

(152)

Podnik VSL převzal rovněž pasivum ve výši 280 000 EUR, které vzniklo postoupením duševních práv společnosti CVSL společností CFV. V souladu s úmluvou uzavřenou dne 29. ledna 2009 mezi akciovou společností CA Compagnie financière du Val a podnikem VSL, nahradil podnik VSL společnost Interagora a převzal na sebe závazky upsané společností SA Interagora vůči společnosti CFV úmluvou ze dne 5. října 2005. Touto úmluvou postoupila společnost CFV společnosti SA Interagora všechny značky, výkresy a modely týkající se přímo či nepřímo společnosti CVSL. Dohodnutá cena zůstala nesplacena ve výši 280 000 EUR.

| (153) | Převzetí aktiv společnosti CVSL bylo schváleno obchodním soudem v Lutychu dne 20. října 2009. |
| --- | --- |

(153)

Převzetí aktiv společnosti CVSL bylo schváleno obchodním soudem v Lutychu dne 20. října 2009.

| (154) | Vzhledem k těmto věcným skutečnostem dochází Komise ohledně předmětu prodeje k tomuto závěru: převzetí se týká téměř všech aktiv společnosti CVSL (včetně vyřizovaných objednávek), všech pracovních a zaměstnaneckých smluv uzavřených společností v úpadku a platných k 30. září 2008 a také používání značek a práv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

(154)

Vzhledem k těmto věcným skutečnostem dochází Komise ohledně předmětu prodeje k tomuto závěru: převzetí se týká téměř všech aktiv společnosti CVSL (včetně vyřizovaných objednávek), všech pracovních a zaměstnaneckých smluv uzavřených společností v úpadku a platných k 30. září 2008 a také používání značek a práv duševního vlastnictví.

| (155) | Komise tak konstatuje, že rozsah převzatých činností byl stejný jako rozsah činností společnosti CVSL, že převzetí dokonce přesahuje samu společnost CVSL a zahrnuje aktiva společnosti VSLI nutná pro pokračování činnosti sklárny. |
| --- | --- |

(155)

Komise tak konstatuje, že rozsah převzatých činností byl stejný jako rozsah činností společnosti CVSL, že převzetí dokonce přesahuje samu společnost CVSL a zahrnuje aktiva společnosti VSLI nutná pro pokračování činnosti sklárny.

Posouzení ceny převodu

| (156) | Ke stanovení, zda existuje po prodeji aktiv společnosti CVSL hospodářská návaznost, je nutno také přezkoumat, zda byl tento prodej proveden za tržní cenu. Tato podmínka se vztahuje bez rozlišení jak na hmotný, tak na nehmotný majetek. |
| --- | --- |

(156)

Ke stanovení, zda existuje po prodeji aktiv společnosti CVSL hospodářská návaznost, je nutno také přezkoumat, zda byl tento prodej proveden za tržní cenu. Tato podmínka se vztahuje bez rozlišení jak na hmotný, tak na nehmotný majetek.

| (157) | Belgické orgány upřesnily, že podle belgických právních předpisů o úpadku je rozhodujícím kritériem pro prodej aktiv zájem věřitelů. Zákon o úpadku v čl. 75 odst. 3 umožňuje věřitelům nebo společnosti v úpadku nesouhlasit s některým prodejem aktiv, pokud se domnívají, že by jim plánovaný prodej mohl způsobit újmu. Belgické orgány upřesnily, že právě poskytnutí veřejné záruky ve výši 150 000 EUR bylo motivováno vůlí zachovat nepřerušenou činnost a zhodnocením postupů při postupování aktiv. |
| --- | --- |

(157)

Belgické orgány upřesnily, že podle belgických právních předpisů o úpadku je rozhodujícím kritériem pro prodej aktiv zájem věřitelů. Zákon o úpadku v čl. 75 odst. 3 umožňuje věřitelům nebo společnosti v úpadku nesouhlasit s některým prodejem aktiv, pokud se domnívají, že by jim plánovaný prodej mohl způsobit újmu. Belgické orgány upřesnily, že právě poskytnutí veřejné záruky ve výši 150 000 EUR bylo motivováno vůlí zachovat nepřerušenou činnost a zhodnocením postupů při postupování aktiv.

| (158) | Komise zjišťuje, že prodej aktiv společnosti CVSL byl proveden v otevřeném řízení vedeném správcem konkurzní podstaty této společnosti v likvidaci. Správcům konkurzní podstaty bylo předáno třicet šest nabídek, z nichž v první fázi vybrali dvanáct. Byl připraven prostor shromažďující údaje o společnosti CVSL. Zveřejňování se zjevně týkalo všech aktiv, aniž by přitom byly předem vymezeny skupiny aktiv. |
| --- | --- |

(158)

Komise zjišťuje, že prodej aktiv společnosti CVSL byl proveden v otevřeném řízení vedeném správcem konkurzní podstaty této společnosti v likvidaci. Správcům konkurzní podstaty bylo předáno třicet šest nabídek, z nichž v první fázi vybrali dvanáct. Byl připraven prostor shromažďující údaje o společnosti CVSL. Zveřejňování se zjevně týkalo všech aktiv, aniž by přitom byly předem vymezeny skupiny aktiv.

| (159) | Komise konstatuje, že tento postup zřejmě umožňoval a priori maximalizovat prodejní cenu každého aktiva společnosti CVSL. |
| --- | --- |

(159)

Komise konstatuje, že tento postup zřejmě umožňoval a priori maximalizovat prodejní cenu každého aktiva společnosti CVSL.

| (160) | Existují ale dvě skutečnosti, které vedou Komisi k úsudku, že tento postup sám o sobě nestačí k tomu, aby se zaručilo, že cena nabídnutá nabyvateli za aktiva odpovídá tržní ceně. |
| --- | --- |

(160)

Existují ale dvě skutečnosti, které vedou Komisi k úsudku, že tento postup sám o sobě nestačí k tomu, aby se zaručilo, že cena nabídnutá nabyvateli za aktiva odpovídá tržní ceně.

| (161) | Prodej aktiv společnosti CVSL byl podmíněn převzetím všech pracovních smluv. Tato skutečnost prokazuje, že prodej nebyl bezpodmínečný, a tato povinnost mohla snížit prodejní cenu. |
| --- | --- |

(161)

Prodej aktiv společnosti CVSL byl podmíněn převzetím všech pracovních smluv. Tato skutečnost prokazuje, že prodej nebyl bezpodmínečný, a tato povinnost mohla snížit prodejní cenu.

| (162) | Rovněž výhradní licence na používání značek podléhá podmínkám, které by soukromý subjekt nepožadoval. Region Valonsko požadoval od podniku VSL protiplnění, které je uvedeno v úmluvě o novaci ze dne 29. ledna 2009 uzavřené mezi regionem Valonsko (zastupovaným společností CFV) a podnikem VSL:„Region Valonsko může zrušit platnost této licence na používání značek kdykoli, plnoprávně a bez výpovědní lhůty v případě, že podnik VSL (nebo jeho oprávněné subjekty) neprokáže výrobu zboží z křišťálu s vysokou přidanou hodnotou v závodu Val Saint-Lambert ve městě Seraing při zachování minimálně 60 % pracovních míst v přepočtu na plné pracovní úvazky po odečtení hospodářské nezaměstnanosti, které existovaly v okamžiku úpadku společnosti CVSL (...)“. Komise konstatuje, že region Valonsko ukládá podniku VSL za poskytnutí výhradní licence povinnost zachovat výrobu v závodu ve městě Seraing a povinnost zachovat předem stanovenou míru zaměstnanosti. Tyto podmínky politické povahy mohly snížit prodejní cenu a odradit další možné zájemce o převzetí, čímž došlo k narušení hospodářské soutěže v rámci nabídkového řízení s výsledkem, že předložená nabídka, která byla údajně finančně nejzajímavější, neodpovídá skutečné tržní hodnotě (25). |
| --- | --- |

(162)

Rovněž výhradní licence na používání značek podléhá podmínkám, které by soukromý subjekt nepožadoval. Region Valonsko požadoval od podniku VSL protiplnění, které je uvedeno v úmluvě o novaci ze dne 29. ledna 2009 uzavřené mezi regionem Valonsko (zastupovaným společností CFV) a podnikem VSL:„Region Valonsko může zrušit platnost této licence na používání značek kdykoli, plnoprávně a bez výpovědní lhůty v případě, že podnik VSL (nebo jeho oprávněné subjekty) neprokáže výrobu zboží z křišťálu s vysokou přidanou hodnotou v závodu Val Saint-Lambert ve městě Seraing při zachování minimálně 60 % pracovních míst v přepočtu na plné pracovní úvazky po odečtení hospodářské nezaměstnanosti, které existovaly v okamžiku úpadku společnosti CVSL (...)“. Komise konstatuje, že region Valonsko ukládá podniku VSL za poskytnutí výhradní licence povinnost zachovat výrobu v závodu ve městě Seraing a povinnost zachovat předem stanovenou míru zaměstnanosti. Tyto podmínky politické povahy mohly snížit prodejní cenu a odradit další možné zájemce o převzetí, čímž došlo k narušení hospodářské soutěže v rámci nabídkového řízení s výsledkem, že předložená nabídka, která byla údajně finančně nejzajímavější, neodpovídá skutečné tržní hodnotě (25).

| (163) | Vzhledem k těmto věcným skutečnostem Komise soudí, že není splněno kritérium ceny převodu. |
| --- | --- |

(163)

Vzhledem k těmto věcným skutečnostem Komise soudí, že není splněno kritérium ceny převodu.

Posouzení kritéria ekonomické logiky transakce

| (164) | Účelem kritéria ekonomické logiky je ověřit, zda nabyvatel aktiv je využívá pro pokračování ve stejné hospodářské činnosti stejným způsobem jako ten, kdo je postoupil. |
| --- | --- |

(164)

Účelem kritéria ekonomické logiky je ověřit, zda nabyvatel aktiv je využívá pro pokračování ve stejné hospodářské činnosti stejným způsobem jako ten, kdo je postoupil.

| (165) | Belgické orgány se domnívají, že logika, podle níž postupoval podnik VSL, byla zcela odlišná od logiky jeho předchůdců kvůli tomu, že se převzetí činnosti sklárny opíralo o projekt v oblasti nemovitostí s názvem Cristal Park. |
| --- | --- |

(165)

Belgické orgány se domnívají, že logika, podle níž postupoval podnik VSL, byla zcela odlišná od logiky jeho předchůdců kvůli tomu, že se převzetí činnosti sklárny opíralo o projekt v oblasti nemovitostí s názvem Cristal Park.

| (166) | V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že belgické orgány neprokázaly, že by již od října roku 2008 existovala přímá vazba mezi převzetím společnosti CVSL a projektem Cristal Park. Dokumenty týkající se projektu Cristal Park, které předaly belgické orgány, pocházejí v případě nejstaršího z nich z prosince roku 2011. |
| --- | --- |

(166)

V tomto konkrétním případě Komise konstatuje, že belgické orgány neprokázaly, že by již od října roku 2008 existovala přímá vazba mezi převzetím společnosti CVSL a projektem Cristal Park. Dokumenty týkající se projektu Cristal Park, které předaly belgické orgány, pocházejí v případě nejstaršího z nich z prosince roku 2011.

| (167) | Komise v každém případě zaznamenává, že nabyvatelé koupili obchodní značku, aby pokračovali v jejím využívání, a všechna aktiva a výrobní prostředky. Předmět činnosti uvedený v zakládacím aktu podniku VSL ze dne 20. listopadu 2008 se velmi blíží předmětu činnosti společnosti CVSL. Cílem podniku VSL je pokračovat v činnosti sklárny společnosti CVSL se stejnými lidskými a výrobními prostředky. Sama záruka je ostatně poskytnuta s cílem zachovat nepřerušenou činnost. |
| --- | --- |

(167)

Komise v každém případě zaznamenává, že nabyvatelé koupili obchodní značku, aby pokračovali v jejím využívání, a všechna aktiva a výrobní prostředky. Předmět činnosti uvedený v zakládacím aktu podniku VSL ze dne 20. listopadu 2008 se velmi blíží předmětu činnosti společnosti CVSL. Cílem podniku VSL je pokračovat v činnosti sklárny společnosti CVSL se stejnými lidskými a výrobními prostředky. Sama záruka je ostatně poskytnuta s cílem zachovat nepřerušenou činnost.

| (168) | Z výše uvedených důvodů proto Komise dochází k závěru o existenci hospodářské návaznosti mezi společností CVSL a podnikem VSL. Převzetí všech výrobních prostředků (za cenu podléhající podmínkám, která neodpovídá skutečné tržní hodnotě), pracovních smluv a výhradní a neomezené používání značek s cílem pokračovat ve výrobě předmětů z křišťálu představují rozhodující důkaz pro stanovení hospodářské návaznosti. Výhoda vzniklá poskytnutím záruky společnosti CVSL, která byla tehdy v úpadku, trvala i po převzetí a podnik VSL si zachoval přínos z této výhody. |
| --- | --- |

(168)

Z výše uvedených důvodů proto Komise dochází k závěru o existenci hospodářské návaznosti mezi společností CVSL a podnikem VSL. Převzetí všech výrobních prostředků (za cenu podléhající podmínkám, která neodpovídá skutečné tržní hodnotě), pracovních smluv a výhradní a neomezené používání značek s cílem pokračovat ve výrobě předmětů z křišťálu představují rozhodující důkaz pro stanovení hospodářské návaznosti. Výhoda vzniklá poskytnutím záruky společnosti CVSL, která byla tehdy v úpadku, trvala i po převzetí a podnik VSL si zachoval přínos z této výhody.

5.2.4   Slučitelnost opatření č. 4 (postoupení a používání značek), č. 5 (půjčka ve výši 1,5 milionu EUR), č. 6 (navýšení kapitálu o 1,5 milionu EUR) a č. 8 (postoupení některých nemovitostí společností SPAQUE do užívání podniku VSL)

| (169) | Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Belgie neuvedla žádný důvod pro slučitelnost těchto opatření a Komise nemá podklady, aby mohla dospět k závěru, že by bylo možno uplatnit jednu z odchylek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3. Komise proto soudí, že tyto podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(169)

Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Belgie neuvedla žádný důvod pro slučitelnost těchto opatření a Komise nemá podklady, aby mohla dospět k závěru, že by bylo možno uplatnit jednu z odchylek stanovených v čl. 107 odst. 2 a 3. Komise proto soudí, že tyto podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem.

5.3   Vrácení

| (170) | Komise připomíná, že podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (26) musí být jakákoliv protiprávní podpora neslučitelná s vnitřním trhem získána od jejího příjemce zpět. |
| --- | --- |

(170)

Komise připomíná, že podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (26) musí být jakákoliv protiprávní podpora neslučitelná s vnitřním trhem získána od jejího příjemce zpět.

| (171) | V tomto konkrétním případě vyplývá z předchozích odůvodnění, že níže uvedená opatření obsahují prvky podpory, že se jedná o protiprávní a neslučitelné podpory a že je je nutno získat zpět v míře, v jaké byly poskytnuty podniku VSL: | Opatření č. 1: zvýhodněná půjčka ve výši 1 milionu EUR poskytnutá podniku VSL dne 3. dubna 2012 regionem Valonsko zastupovaným společností Wallonne de Gestion et de Participations (dále jen „SOGEPA“).
  Celá půjčka představuje podporu. Částka 400 000 EUR byla poskytnuta v den uzavření úmluvy. Zbývající částka ve výši 600 000 EUR byla poskytnuta později a belgické orgány den jejího poskytnutí nesdělily. |
| --- | --- | --- |

(171)

V tomto konkrétním případě vyplývá z předchozích odůvodnění, že níže uvedená opatření obsahují prvky podpory, že se jedná o protiprávní a neslučitelné podpory a že je je nutno získat zpět v míře, v jaké byly poskytnuty podniku VSL:

Opatření č. 1: zvýhodněná půjčka ve výši 1 milionu EUR poskytnutá podniku VSL dne 3. dubna 2012 regionem Valonsko zastupovaným společností Wallonne de Gestion et de Participations (dále jen „SOGEPA“).

Celá půjčka představuje podporu. Částka 400 000 EUR byla poskytnuta v den uzavření úmluvy. Zbývající částka ve výši 600 000 EUR byla poskytnuta později a belgické orgány den jejího poskytnutí nesdělily.

| | Opatření č. 2: podpora na restrukturalizaci spočívající v prodloužení půjčky ve výši 1 milionu EUR.
  Toto opatření nebylo provedeno, a není proto důvod nařídit jeho vrácení. |
| --- | --- |

Opatření č. 2: podpora na restrukturalizaci spočívající v prodloužení půjčky ve výši 1 milionu EUR.

Toto opatření nebylo provedeno, a není proto důvod nařídit jeho vrácení.

| | Opatření č. 3: záruka ve výši 150 000 EUR poskytnutá společností SOGEPA dne 24. září 2008 správci konkurzní podstaty společnosti CVSL.
  Tato záruka obsahuje prvek podpory, protože za ni nebyla poskytnuta odměna za tržní cenu. Prvek podpory se vypočte metodou uvedenou v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

Opatření č. 3: záruka ve výši 150 000 EUR poskytnutá společností SOGEPA dne 24. září 2008 správci konkurzní podstaty společnosti CVSL.

Tato záruka obsahuje prvek podpory, protože za ni nebyla poskytnuta odměna za tržní cenu. Prvek podpory se vypočte metodou uvedenou v tomto rozhodnutí.

| | Opatření č. 4: postoupení a používání značek Val Saint-Lambert dohodnuté dne 29. ledna 2009 mezi společností CFV a podnikem VSL.
  Opatření ohledně postoupení značek nebylo provedeno, a není proto důvod nařídit jeho vrácení. Prvek podpory týkající se používání značky se vypočte běžně používanými a přijímanými metodami pro správu aktiv duševního vlastnictví. |
| --- | --- |

Opatření č. 4: postoupení a používání značek Val Saint-Lambert dohodnuté dne 29. ledna 2009 mezi společností CFV a podnikem VSL.

Opatření ohledně postoupení značek nebylo provedeno, a není proto důvod nařídit jeho vrácení. Prvek podpory týkající se používání značky se vypočte běžně používanými a přijímanými metodami pro správu aktiv duševního vlastnictví.

| | Opatření č. 5: půjčka ve výši 1,5 milionu EUR poskytnutá podniku VSL společností SOGEPA dne 31. srpna 2009.
  Tato půjčka obsahuje prvek podpory ve prospěch podniku VSL, který odpovídá rozdílu mezi tržním úrokem a úrokem, za jaký byla půjčka poskytnuta, to znamená 1,07 % (5,77 % – 4,7 %), tj. 16 050 EUR za rok. Tato podpora byla provedena protiprávně, a musí být proto vrácena. |
| --- | --- |

Opatření č. 5: půjčka ve výši 1,5 milionu EUR poskytnutá podniku VSL společností SOGEPA dne 31. srpna 2009.

Tato půjčka obsahuje prvek podpory ve prospěch podniku VSL, který odpovídá rozdílu mezi tržním úrokem a úrokem, za jaký byla půjčka poskytnuta, to znamená 1,07 % (5,77 % – 4,7 %), tj. 16 050 EUR za rok. Tato podpora byla provedena protiprávně, a musí být proto vrácena.

| | Opatření č. 6: navýšení kapitálu o částku 1,5 milionu EUR v podniku VSL regionem Valonsko rozhodnuté dne 17. března 2011.
  Celé toto navýšení kapitálu představuje podporu, protože jej nelze považovat za chování soukromého investora. Tato podpora byla provedena protiprávně, a musí být proto vrácena. |
| --- | --- |

Opatření č. 6: navýšení kapitálu o částku 1,5 milionu EUR v podniku VSL regionem Valonsko rozhodnuté dne 17. března 2011.

Celé toto navýšení kapitálu představuje podporu, protože jej nelze považovat za chování soukromého investora. Tato podpora byla provedena protiprávně, a musí být proto vrácena.

| | Opatření č. 8: část týkající se postoupení do bezplatného užívání části závodu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“.
  Úmluva o postoupení do dočasného užívání části závodu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ uzavřená dne 11. prosince 2012 mezi společností SPAQUE a podnikem VSL poskytuje podniku VSL zvýhodnění, jež spočívá ve výši nájemného, jehož se společnost SPAQUE dobrovolně zřekla. Přesná výše této podpory se vypočte metodou uvedenou ve 123. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

Opatření č. 8: část týkající se postoupení do bezplatného užívání části závodu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“.

Úmluva o postoupení do dočasného užívání části závodu „Cristalleries du Val Saint-Lambert“ uzavřená dne 11. prosince 2012 mezi společností SPAQUE a podnikem VSL poskytuje podniku VSL zvýhodnění, jež spočívá ve výši nájemného, jehož se společnost SPAQUE dobrovolně zřekla. Přesná výše této podpory se vypočte metodou uvedenou ve 123. bodě odůvodnění.

| (172) | Pro účely tohoto navrácení belgické orgány v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27) připočtou navíc k výši podpory úroky z navrácení, které se účtují ode dne, kdy byla podniku předmětná podpora dána k dispozici, a to až do dne skutečného navrácení. |
| --- | --- |

(172)

Pro účely tohoto navrácení belgické orgány v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27) připočtou navíc k výši podpory úroky z navrácení, které se účtují ode dne, kdy byla podniku předmětná podpora dána k dispozici, a to až do dne skutečného navrácení.

6.   ZÁVĚRY

| (173) | Komise konstatuje, že Belgie provedla protiprávně soubor opatření porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jedná se o tato opatření: podpora na záchranu ve výši 1 milionu EUR (opatření č. 1), záruka ve výši 150 000 EUR (opatření č. 3), postoupení a používání značek Val Saint-Lambert (opatření č. 4), půjčka ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 5), navýšení kapitálu ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 6) a postoupení do bezplatného užívání některých nemovitostí společností SPAQUE podniku VSL (část opatření č. 8). |
| --- | --- |

(173)

Komise konstatuje, že Belgie provedla protiprávně soubor opatření porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Jedná se o tato opatření: podpora na záchranu ve výši 1 milionu EUR (opatření č. 1), záruka ve výši 150 000 EUR (opatření č. 3), postoupení a používání značek Val Saint-Lambert (opatření č. 4), půjčka ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 5), navýšení kapitálu ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 6) a postoupení do bezplatného užívání některých nemovitostí společností SPAQUE podniku VSL (část opatření č. 8).

| (174) | Dopisem ze dne 18. června 2014 zmocnily belgické orgány Komisi, aby přijala a oznámila toto rozhodnutí pouze ve francouzském znění, |
| --- | --- |

(174)

Dopisem ze dne 18. června 2014 zmocnily belgické orgány Komisi, aby přijala a oznámila toto rozhodnutí pouze ve francouzském znění,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Tato opatření: podpora na záchranu ve výši 1 milionu EUR (opatření č. 1), záruka ve výši 150 000 EUR (opatření č. 3), postoupení a používání značek Val Saint-Lambert (opatření č. 4), půjčka ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 5), navýšení kapitálu ve výši 1,5 milionu EUR (opatření č. 6) a postoupení do bezplatného užívání některých nemovitostí společností SPAQUE podniku VSL (část opatření č. 8) obsahují prvky podpory protiprávně provedené Belgií porušením čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a jsou neslučitelná s vnitřním trhem.

V souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 stáhla Belgie po rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení své oznámení ohledně opatření č. 2 (podpora na restrukturalizaci).

Článek 2

1.   Belgie je povinna vyžadovat od příjemce navrácení podpor uvedených v článku 1.

2.   K částkám, které je nutno vrátit, se přičítají úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.

3.   Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 a nařízením Komise (ES) č. 271/2008 (28), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

Článek 3

1.   Navrácení podpor uvedených v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Belgie Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;

| b) | podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření pro splnění tohoto rozhodnutí;

| c) | doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Belgie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpor uvedených v článku 1. Na pouhou žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již byly získány od příjemce zpět.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Belgii.

V Bruselu dne 31. července 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Státní podpora SA.34791 20../C (ex 2012/NN) – Belgie – Podpora na záchranu podniku Val Saint-Lambert – a státní podpora SA.35528 20../C (ex 2012/NN) – Belgie – Podpora na restrukturalizaci podniku Val Saint Lambert – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 213, 26.7.2013, s. 38).

1

(2)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

2

(3)  Obchodní tajemství.

3

(4)  Řízení o soudní reorganizaci má za cíl zachovat pod kontrolou soudce celý podnik v obtížích nebo jeho část či jeho činnosti nebo jejich část. Řízení předcházelo rozhodnutí o vyhlášení úpadku ze dne 14. října 2013.

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

5

de minimis

(6)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

6

(7)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

7

(8)  Rozhodnutí ze dne 8. února 2010 ve věci N541/2009 – Sweden – State guarantee in favour of Saab Automobile AB.

8

(9)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002, Francie v. Komise, C-482/99, EU:C:2002:294, bod 38.

9

(10)  Rozhodnutím ministra pověřeného územním rozvojem ze dne 27. dubna 2012.

10

(11)  Věc Francie v. Komise, C-482/99, viz výše.

11

(12)  Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10.

12

(13)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/base_rates_eu27_en.pdf

13

(14)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

14

(15)  Viz 21. až 23. bod odůvodnění.

15

(16)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6.

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1).

18

de minimis

(19)  Podle belgických orgánů charakterizační studie podrobně popisuje a lokalizuje znečištění půdy, aby se správní orgány mohly vyslovit k nutnosti a způsobu sanace.

19

(20)  Nařízení (ES) č. 1998/2006.

20

(21)  Nařízení (EU) č. 1407/2013.

21

(22)  Státní pomoc N 541/09 – Sweden – State guarantee in favour of Saab Automobile AB, 8. února 2010.

22

(23)  Rozsudek Tribunálu ze dne 28. března 2012, Ryanair v. Komise, T-123/09, EU:T:2012:164, bod 155.

23

(24)  Sb. rozh. s. I-4035.

24

(25)  Viz analogicky rozhodnutí Komise 2008/717/ES ze dne 27. února 2008 o státní podpoře C-46/07 (ex NN 59/07), kterou Rumunsko uplatnilo ve prospěch podniku Automobile Craiova (dříve Daewoo Romania) (Úř. věst. L 239, 6.9.2008, s. 12).

25

(26)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

26

(27)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

27

(28)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

28

---

PŘÍLOHA

Informace o obdržených částkách, částkách k vrácení a již vrácených částkách

| (v milionech národní měny) |
| --- |
| Totožnost příjemce | Celková částka obdržené podpory v rámci režimu podpor | Celková částka podpory k vrácení
  (Jistina) | Celková již vrácená částka |
| Jistina | Úroky |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |

(v milionech národní měny)

Totožnost příjemce

Celková částka obdržené podpory v rámci režimu podpor

Celková částka podpory k vrácení

(Jistina)

Celková již vrácená částka

Jistina

Úroky

---

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/71

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1826

ze dne 15. října 2014

o státní podpoře SA.33797 (2013/C) (ex 2013/NN) (ex 2011/CP) poskytnuté Slovenskem podniku NCHZ

(oznámeno pod číslem dokumentu C(2014) 7359)

(pouze slovenské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 uvedené smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,

s ohledem na rozhodnutí, jimiž Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (1),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními, a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | E-mailem ze 13. října 2011 byla Komisi doručena stížnost (2) týkající se neoprávněné podpory, kterou Slovensko údajně poskytlo společnosti Novácke chemické závody, a. s. v konkurzu (dále jen „NCHZ“). |
| --- | --- |

(1)

E-mailem ze 13. října 2011 byla Komisi doručena stížnost (2) týkající se neoprávněné podpory, kterou Slovensko údajně poskytlo společnosti Novácke chemické závody, a. s. v konkurzu (dále jen „NCHZ“).

| (2) | Komise 17. října 2011 zaslala stížnost Slovensku spolu se žádostí o informace. Slovenské orgány požádaly o slovenskou verzi dokladů, a ta jim byla zaslána e-mailem 16. ledna 2012. |
| --- | --- |

(2)

Komise 17. října 2011 zaslala stížnost Slovensku spolu se žádostí o informace. Slovenské orgány požádaly o slovenskou verzi dokladů, a ta jim byla zaslána e-mailem 16. ledna 2012.

| (3) | Slovenské orgány předložily vyžádané informace dopisem ze 17. února 2012. Další žádosti o informace zaslala Komise 22. března 2012 a 21. června 2012. Slovensko odpovědělo 23. dubna 2012 a 11. září 2012. |
| --- | --- |

(3)

Slovenské orgány předložily vyžádané informace dopisem ze 17. února 2012. Další žádosti o informace zaslala Komise 22. března 2012 a 21. června 2012. Slovensko odpovědělo 23. dubna 2012 a 11. září 2012.

| (4) | Stěžovatel doplnil svou stížnost 14. června 2012. Na žádost stěžovatele se 24. ledna 2013 uskutečnilo setkání Komise a stěžovatele. Stěžovatel zaslal e-maily z 8. a 22. března 2013 doplňující informace. |
| --- | --- |

(4)

Stěžovatel doplnil svou stížnost 14. června 2012. Na žádost stěžovatele se 24. ledna 2013 uskutečnilo setkání Komise a stěžovatele. Stěžovatel zaslal e-maily z 8. a 22. března 2013 doplňující informace.

| (5) | Dopisem z 2. července 2013 oznámila Komise Slovensku své rozhodnutí zahájit z důvodu poskytnutí této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(5)

Dopisem z 2. července 2013 oznámila Komise Slovensku své rozhodnutí zahájit z důvodu poskytnutí této podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (6) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k údajnému opatření podpory. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky k údajnému opatření podpory.

| (7) | Slovensko 3. září 2013 a 2. a 30. prosince 2013 předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Na žádost slovenských orgánů se 7. října 2013 a 17. února 2014 uskutečnila setkání útvarů Komise a Slovenska. |
| --- | --- |

(7)

Slovensko 3. září 2013 a 2. a 30. prosince 2013 předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení. Na žádost slovenských orgánů se 7. října 2013 a 17. února 2014 uskutečnila setkání útvarů Komise a Slovenska.

| (8) | Komisi byly doručeny dvě připomínky zúčastněných stran (obě 12. listopadu 2013). Komise je zaslala Slovensku 2. prosince 2014 spolu s dalším souborem otázek. Slovensko mělo možnost reagovat – jeho připomínky byly předloženy dopisem ze 14. ledna 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komisi byly doručeny dvě připomínky zúčastněných stran (obě 12. listopadu 2013). Komise je zaslala Slovensku 2. prosince 2014 spolu s dalším souborem otázek. Slovensko mělo možnost reagovat – jeho připomínky byly předloženy dopisem ze 14. ledna 2014.

| (9) | Komise zaslala 2. května 2014 Slovensku další otázky, na které Slovensko odpovědělo 14. a 30. května 2014. Komise 20. března 2014 zaslala e-mailem ještě doplňující žádost o objasnění jedné ze zúčastněných třetích stran, na kterou třetí strana nakonec odpověděla 6. května 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komise zaslala 2. května 2014 Slovensku další otázky, na které Slovensko odpovědělo 14. a 30. května 2014. Komise 20. března 2014 zaslala e-mailem ještě doplňující žádost o objasnění jedné ze zúčastněných třetích stran, na kterou třetí strana nakonec odpověděla 6. května 2014.

2.   SOUVISLOSTI A POPIS OPATŘENÍ

2.1.   Příjemce

| (10) | Společnost NCHZ (jejíž činnosti v současnosti provádí společnost Fortischem, a. s.) byla výrobcem chemických látek rozděleným do tří divizí. Hlavním předmětem činnosti společnosti byla výroba karbidu vápníku a technických plynů, výroba polyvinylchloridu (PVC) a produktů jeho zpracování a ve stále větší míře také základní a speciální nízkotonážní chemické látky. |
| --- | --- |

(10)

Společnost NCHZ (jejíž činnosti v současnosti provádí společnost Fortischem, a. s.) byla výrobcem chemických látek rozděleným do tří divizí. Hlavním předmětem činnosti společnosti byla výroba karbidu vápníku a technických plynů, výroba polyvinylchloridu (PVC) a produktů jeho zpracování a ve stále větší míře také základní a speciální nízkotonážní chemické látky.

| (11) | Společnost NCHZ provozovala chemický závod (založený v roce 1940), který se nacházel v Trenčínském kraji na západním Slovensku (v regionu způsobilém k poskytnutí podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU). Společnost byla v soukromém vlastnictví (4). |
| --- | --- |

(11)

Společnost NCHZ provozovala chemický závod (založený v roce 1940), který se nacházel v Trenčínském kraji na západním Slovensku (v regionu způsobilém k poskytnutí podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU). Společnost byla v soukromém vlastnictví (4).

2.2.   Konkurzní řízení vůči NCHZ

| (12) | NCHZ vstoupila 8. října 2009 do konkurzního řízení, přičemž prohlásila, že není schopna udržet provoz z důvodu pokuty ve výši 19,6 milionu EUR uložené Komisí za účast na kartelové dohodě týkající se karbidu vápníku (5). Komise však konstatuje, že pokuta nepředstavovala jediný velký závazek NCHZ a že NCHZ podala návrh na vyhlášení konkurzu ještě před splatností pokuty za kartel. |
| --- | --- |

(12)

NCHZ vstoupila 8. října 2009 do konkurzního řízení, přičemž prohlásila, že není schopna udržet provoz z důvodu pokuty ve výši 19,6 milionu EUR uložené Komisí za účast na kartelové dohodě týkající se karbidu vápníku (5). Komise však konstatuje, že pokuta nepředstavovala jediný velký závazek NCHZ a že NCHZ podala návrh na vyhlášení konkurzu ještě před splatností pokuty za kartel.

2.2.1.   Zákon o strategických společnostech

| (13) | Jeden měsíc po vyhlášení konkurzu NCHZ přijalo Slovensko zákon č. 493/2009 Sb. z 5. listopadu 2009 o některých opatřeních týkajících se strategických společností (dále jen „zákon“), kterým se státu poskytuje přednostní právo na koupi strategických společností v konkurzním řízení a od správce konkurzní podstaty se vyžaduje, aby během konkurzního řízení zabezpečil pokračování provozu strategické společnosti. Dne 2. prosince 2009 vláda podle tohoto zákona vyhlásila NCHZ za strategickou společnost (tj. jeden den po nabytí jeho účinnosti). Účinnost zákona skončila 31. prosince 2010. NCHZ byla jedinou společností, na kterou se zákon uplatnil. |
| --- | --- |

(13)

Jeden měsíc po vyhlášení konkurzu NCHZ přijalo Slovensko zákon č. 493/2009 Sb. z 5. listopadu 2009 o některých opatřeních týkajících se strategických společností (dále jen „zákon“), kterým se státu poskytuje přednostní právo na koupi strategických společností v konkurzním řízení a od správce konkurzní podstaty se vyžaduje, aby během konkurzního řízení zabezpečil pokračování provozu strategické společnosti. Dne 2. prosince 2009 vláda podle tohoto zákona vyhlásila NCHZ za strategickou společnost (tj. jeden den po nabytí jeho účinnosti). Účinnost zákona skončila 31. prosince 2010. NCHZ byla jedinou společností, na kterou se zákon uplatnil.

2.2.2.   Rozhodnutí o pokračování provozu během konkurzu

| (14) | Na základě rozhodnutí věřitelského výboru a zabezpečených věřitelů dostal v lednu 2011 správce konkurzní podstaty pokyn pokračovat v provozu NCHZ v konkurzu i po skončení účinnosti zákona. Toto rozhodnutí vycházelo z hospodářské zprávy, ve které se analyzovala situace společnosti a dospělo k závěru, že výsledek konkurzního řízení bude pro věřitele příznivější, jestliže společnost bude pokračovat v provozu. Rozhodnutí pokračovat v provozu schválil v únoru 2011 také soud v Trenčíně. |
| --- | --- |

(14)

Na základě rozhodnutí věřitelského výboru a zabezpečených věřitelů dostal v lednu 2011 správce konkurzní podstaty pokyn pokračovat v provozu NCHZ v konkurzu i po skončení účinnosti zákona. Toto rozhodnutí vycházelo z hospodářské zprávy, ve které se analyzovala situace společnosti a dospělo k závěru, že výsledek konkurzního řízení bude pro věřitele příznivější, jestliže společnost bude pokračovat v provozu. Rozhodnutí pokračovat v provozu schválil v únoru 2011 také soud v Trenčíně.

| (15) | Na rozhodování o pokračování provozu NCHZ se podílely dva relevantní orgány věřitelů: věřitelský výbor, který tvořilo 5 subjektů (6), z nichž čtyři jsou v soukromém vlastnictví. Jediným veřejným subjektem ve výboru byl Fond národního majetku Slovenské republiky. NCHZ měla kromě toho šest zabezpečených věřitelů. Čtyři z těchto šesti zabezpečených věřitelů byly veřejné subjekty – Fond národního majetku, Environmentální fond, Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s. a Mesto Nováky. |
| --- | --- |

(15)

Na rozhodování o pokračování provozu NCHZ se podílely dva relevantní orgány věřitelů: věřitelský výbor, který tvořilo 5 subjektů (6), z nichž čtyři jsou v soukromém vlastnictví. Jediným veřejným subjektem ve výboru byl Fond národního majetku Slovenské republiky. NCHZ měla kromě toho šest zabezpečených věřitelů. Čtyři z těchto šesti zabezpečených věřitelů byly veřejné subjekty – Fond národního majetku, Environmentální fond, Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s. a Mesto Nováky.

2.2.3.   Prodej podniku NCHZ

| (16) | Během konkurzního řízení zorganizoval správce dvě veřejné soutěže na prodej podniku NCHZ. První byla neúspěšná, protože v posledním stádiu se zúčastnil jen jeden uchazeč s nabídkou 2 miliony EUR. Správce tuto nabídku odmítl a veřejná soutěž byla rozhodnutím soudu v Trenčíně zrušena. Podnik byl prodán ve druhé veřejné soutěži, která se uskutečnila v roce 2011. V této soutěži se do posledního stádia kvalifikovali dva uchazeči, jeden s nabídkou 2,046 milionu EUR a druhý 2,2 milionu EUR. Vybrán byl uchazeč s nejvyšší nabídkou. Veřejnou soutěž vyhrála česká společnost Via Chem Slovakia. Smlouva o prodeji se společností Via Chem Slovakia byla uzavřena 16. ledna 2012 a prodej byl dokončen 31. července 2012. Společnosti NCHZ byla vrácena [...] (7), což bylo součástí výnosů z prodeje. Via Chem Slovakia kromě toho souhlasila, že převezme soukromé závazky podniku NCHZ, které vznikly během konkurzního řízení, ve výši [10–13] milionů EUR. |
| --- | --- |

(16)

Během konkurzního řízení zorganizoval správce dvě veřejné soutěže na prodej podniku NCHZ. První byla neúspěšná, protože v posledním stádiu se zúčastnil jen jeden uchazeč s nabídkou 2 miliony EUR. Správce tuto nabídku odmítl a veřejná soutěž byla rozhodnutím soudu v Trenčíně zrušena. Podnik byl prodán ve druhé veřejné soutěži, která se uskutečnila v roce 2011. V této soutěži se do posledního stádia kvalifikovali dva uchazeči, jeden s nabídkou 2,046 milionu EUR a druhý 2,2 milionu EUR. Vybrán byl uchazeč s nejvyšší nabídkou. Veřejnou soutěž vyhrála česká společnost Via Chem Slovakia. Smlouva o prodeji se společností Via Chem Slovakia byla uzavřena 16. ledna 2012 a prodej byl dokončen 31. července 2012. Společnosti NCHZ byla vrácena [...] (7), což bylo součástí výnosů z prodeje. Via Chem Slovakia kromě toho souhlasila, že převezme soukromé závazky podniku NCHZ, které vznikly během konkurzního řízení, ve výši [10–13] milionů EUR.

| (17) | Podle podmínek druhé veřejné soutěže měli potenciální uchazeči dvě možnosti: mohli předložit nabídku s převzetím „závazků nabyvatele“ specifikovaných v článku 1.7 podmínek veřejné soutěže (dále jen „závazky“), nebo bez převzetí závazků. Závazky obsahovaly podmínky, že






  — | během pěti let od nabytí podniku NCHZ se výroba udrží alespoň na úrovni 75 % výroby roku 2010, |
| --- | --- | --- |

(17)

Podle podmínek druhé veřejné soutěže měli potenciální uchazeči dvě možnosti: mohli předložit nabídku s převzetím „závazků nabyvatele“ specifikovaných v článku 1.7 podmínek veřejné soutěže (dále jen „závazky“), nebo bez převzetí závazků. Závazky obsahovaly podmínky, že

—

během pěti let od nabytí podniku NCHZ se výroba udrží alespoň na úrovni 75 % výroby roku 2010,

| — | se uskuteční investice ve výši alespoň 11 milionů EUR do opatření na dodržení souladu s předpisy v oblasti životního prostředí, která jsou potřebná pro pokračování chemické výroby, a |
| --- | --- |

—

se uskuteční investice ve výši alespoň 11 milionů EUR do opatření na dodržení souladu s předpisy v oblasti životního prostředí, která jsou potřebná pro pokračování chemické výroby, a

| — | kupující během pěti let neprodá ani nepřevede podnik NCHZ způsobem, který by mohl ohrozit pokračování jeho provozu. |
| --- | --- |

—

kupující během pěti let neprodá ani nepřevede podnik NCHZ způsobem, který by mohl ohrozit pokračování jeho provozu.

| (18) | V pravidlech veřejné soutěže bylo stanoveno, že pokud bude nejvyšší nabídka od uchazeče, který nepřevezme závazky, má uchazeč s nejvyšší nabídkou, který je převezme, možnost nejvyšší nabídku dorovnat. Podle informací poskytnutých Slovenskou republikou ani jeden z uchazečů v druhé veřejné soutěži nepředložil nabídku s převzetím závazků. Podnik NCHZ byl proto prodán uchazeči, který nepřevzal závazky. |
| --- | --- |

(18)

V pravidlech veřejné soutěže bylo stanoveno, že pokud bude nejvyšší nabídka od uchazeče, který nepřevezme závazky, má uchazeč s nejvyšší nabídkou, který je převezme, možnost nejvyšší nabídku dorovnat. Podle informací poskytnutých Slovenskou republikou ani jeden z uchazečů v druhé veřejné soutěži nepředložil nabídku s převzetím závazků. Podnik NCHZ byl proto prodán uchazeči, který nepřevzal závazky.

| (19) | Dne 1. srpna 2012, jeden den po uzavření transakce mezi společnostmi NCHZ v konkurzu a Via Chem Slovakia, prodala Via Chem Slovakia hlavní podnik NCHZ – chemickou divizi – společnosti Fortischem za [...] EUR. Fortischem převzal i všechny závazky a smlouvy související s chemickou divizí. Do společnosti Fortischem byla převedena i většina zaměstnanců NCHZ (1 412 zaměstnanců). Slovensko tvrdí, že bylo převedeno méně než 60 % původního majetku NCHZ, protože převod nezahrnoval žádný nemovitý majetek. Fortischem má však na základě smlouvy možnost používat nemovitý majetek, který původně patřil převedenému podniku, ale zůstal ve vlastnictví společnosti Via Chem Slovakia. |
| --- | --- |

(19)

Dne 1. srpna 2012, jeden den po uzavření transakce mezi společnostmi NCHZ v konkurzu a Via Chem Slovakia, prodala Via Chem Slovakia hlavní podnik NCHZ – chemickou divizi – společnosti Fortischem za [...] EUR. Fortischem převzal i všechny závazky a smlouvy související s chemickou divizí. Do společnosti Fortischem byla převedena i většina zaměstnanců NCHZ (1 412 zaměstnanců). Slovensko tvrdí, že bylo převedeno méně než 60 % původního majetku NCHZ, protože převod nezahrnoval žádný nemovitý majetek. Fortischem má však na základě smlouvy možnost používat nemovitý majetek, který původně patřil převedenému podniku, ale zůstal ve vlastnictví společnosti Via Chem Slovakia.

| (20) | I když byl veškerý majetek NCHZ prodán během konkurzního řízení, toto řízení nebylo ještě ukončeno (mimo jiné v důsledku probíhajících soudních sporů ve vztahu k určitým pohledávkám). V roce 2012 byla část pohledávek veřejných věřitelů ve výši 4,0 milionu EUR splacena z výnosů z prodeje podniku NCHZ, stále však existují výnosy z prodeje majetku, které ještě nebyly rozděleny. |
| --- | --- |

(20)

I když byl veškerý majetek NCHZ prodán během konkurzního řízení, toto řízení nebylo ještě ukončeno (mimo jiné v důsledku probíhajících soudních sporů ve vztahu k určitým pohledávkám). V roce 2012 byla část pohledávek veřejných věřitelů ve výši 4,0 milionu EUR splacena z výnosů z prodeje podniku NCHZ, stále však existují výnosy z prodeje majetku, které ještě nebyly rozděleny.

2.3.   Popis opatření

| (21) | Hodnocená opatření se týkají neuhrazení závazků vůči různým státním subjektům během konkurzního řízení vůči NCHZ. |
| --- | --- |

(21)

Hodnocená opatření se týkají neuhrazení závazků vůči různým státním subjektům během konkurzního řízení vůči NCHZ.

| (22) | Zbývající závazky NCHZ vůči veřejným subjektům nebo státním společnostem dosáhly během konkurzního řízení k datu prodeje podniku NCHZ 1. srpna 2012 celkové výše 13 353 877,46 EUR. Tyto závazky představují jen závazky, které vznikly během konkurzního řízení (nepředstavují celkovou výši závazků vůči státu). Takové závazky jsou vymezeny v § 87 slovenského zákona o konkurzu (8) (dále jen „slovenský zákon o konkurzu“) jako „pohledávky za podstatou“. Pohledávky za podstatou zahrnují mimo jiné pohledávky, které vzniknou po vyhlášení konkurzu v souvislosti se správou a zpeněžováním majetku v konkurzu, a pohledávky, které vzniknou po vyhlášení konkurzu, jako jsou daně, poplatky, cla, pojistné na zdravotní pojištění, pojistné na sociální pojištění, mzdy nebo platy zaměstnanců společnosti v konkurzu. Jakékoli závazky, které vzniknou z důvodu pokračování provozu společnosti během konkurzního řízení a nemohou být uhrazeny z výnosů z tohoto pokračování provozu, se rovněž posuzují jako pohledávky za podstatou. |
| --- | --- |

(22)

Zbývající závazky NCHZ vůči veřejným subjektům nebo státním společnostem dosáhly během konkurzního řízení k datu prodeje podniku NCHZ 1. srpna 2012 celkové výše 13 353 877,46 EUR. Tyto závazky představují jen závazky, které vznikly během konkurzního řízení (nepředstavují celkovou výši závazků vůči státu). Takové závazky jsou vymezeny v § 87 slovenského zákona o konkurzu (8) (dále jen „slovenský zákon o konkurzu“) jako „pohledávky za podstatou“. Pohledávky za podstatou zahrnují mimo jiné pohledávky, které vzniknou po vyhlášení konkurzu v souvislosti se správou a zpeněžováním majetku v konkurzu, a pohledávky, které vzniknou po vyhlášení konkurzu, jako jsou daně, poplatky, cla, pojistné na zdravotní pojištění, pojistné na sociální pojištění, mzdy nebo platy zaměstnanců společnosti v konkurzu. Jakékoli závazky, které vzniknou z důvodu pokračování provozu společnosti během konkurzního řízení a nemohou být uhrazeny z výnosů z tohoto pokračování provozu, se rovněž posuzují jako pohledávky za podstatou.

| (23) | Veřejné závazky NCHZ, které vznikly během konkurzního řízení, jsou uvedeny v tabulce 1.

  Tabulka 1


  Závazky NCHZ vůči státu nebo státním společnostem, které vznikly během konkurzního řízení (stav k 1. srpnu 2012)







  Veřejné orgány/státní společnost | Výše závazku v EUR |
| --- | --- | --- |
| Sociální pojišťovna | (...) |
| Všeobecná zdravotní pojišťovna | (...) |
| Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. | (...) |
| Mesto Nováky (poplatek za odpady, daň z nemovitostí) | (...) |
| Environmentální fond | (...) |
| RTVS, s. r. o. | (...) |
| Několik obcí (poplatek za odpady, daň z nemovitostí) | (...) |
| Společná zdravotní pojišťovna | (...) |
| Daň z motorových vozidel | (...) |
| CELKEM | 13 353 877,46 |

(23)

Veřejné závazky NCHZ, které vznikly během konkurzního řízení, jsou uvedeny v tabulce 1.

Tabulka 1

Závazky NCHZ vůči státu nebo státním společnostem, které vznikly během konkurzního řízení (stav k 1. srpnu 2012)

Veřejné orgány/státní společnost

Výše závazku v EUR

Sociální pojišťovna

(...)

Všeobecná zdravotní pojišťovna

(...)

Slovenský vodohospodársky podnik, š. p.

(...)

Mesto Nováky (poplatek za odpady, daň z nemovitostí)

(...)

Environmentální fond

(...)

RTVS, s. r. o.

(...)

Několik obcí (poplatek za odpady, daň z nemovitostí)

(...)

Společná zdravotní pojišťovna

(...)

Daň z motorových vozidel

(...)

CELKEM

13 353 877,46

| (24) | Podle § 88 odst. 5 slovenského zákona o konkurzu pohledávky z provozování podniku uspokojuje správce z výnosů získaných provozováním podniku úpadce podle pořadí jejich splatnosti. |
| --- | --- |

(24)

Podle § 88 odst. 5 slovenského zákona o konkurzu pohledávky z provozování podniku uspokojuje správce z výnosů získaných provozováním podniku úpadce podle pořadí jejich splatnosti.

| (25) | Z informací, které má Komise k dispozici, se zdá, že alespoň některé státní instituce (např. Sociální pojišťovna) se snažily vymoci pohledávky v rámci konkurzního řízení. Pokračování provozu NCHZ však nepřineslo dostatečné výnosy na pokrytí všech provozních nákladů včetně příspěvků na sociální zabezpečení a ostatních pohledávek státu, které vznikly během konkurzního řízení. Výnosy NCHZ se použily zejména na pokrytí nákladů přímo souvisejících s provozem podniku (zásobování surovinami, energií atd.) s cílem udržet obchodní činnost společnosti, zatímco závazky vůči státu nebyly uhrazeny a během pokračování provozu NCHZ v konkurzu dále narůstaly. |
| --- | --- |

(25)

Z informací, které má Komise k dispozici, se zdá, že alespoň některé státní instituce (např. Sociální pojišťovna) se snažily vymoci pohledávky v rámci konkurzního řízení. Pokračování provozu NCHZ však nepřineslo dostatečné výnosy na pokrytí všech provozních nákladů včetně příspěvků na sociální zabezpečení a ostatních pohledávek státu, které vznikly během konkurzního řízení. Výnosy NCHZ se použily zejména na pokrytí nákladů přímo souvisejících s provozem podniku (zásobování surovinami, energií atd.) s cílem udržet obchodní činnost společnosti, zatímco závazky vůči státu nebyly uhrazeny a během pokračování provozu NCHZ v konkurzu dále narůstaly.

| (26) | Pokračování provozu NCHZ, které bylo hlavní příčinou těchto akumulovaných závazků, bylo založeno na dvou různých opatřeních během konkurzního řízení: na zákoně – od prosince 2009 do prosince 2010 – a na usnesení věřitelů od ledna 2011. |
| --- | --- |

(26)

Pokračování provozu NCHZ, které bylo hlavní příčinou těchto akumulovaných závazků, bylo založeno na dvou různých opatřeních během konkurzního řízení: na zákoně – od prosince 2009 do prosince 2010 – a na usnesení věřitelů od ledna 2011.

2.3.1.   Provoz na základě zákona

| (27) | Od nabytí účinnosti zákona 1. prosince 2009 a rozhodnutí vlády z 2. prosince 2009 až do skončení účinnosti zákona 31. prosince 2010 využívaly NCHZ výhody spojené s postavením „strategické společnosti“. Ve smyslu zákona byl správce konkurzní podstaty povinen i) zabezpečit pokračování provozu strategické společnosti, i kdyby její výnosy plně nepokrývaly její provozní náklady včetně daní a příspěvků na sociální zabezpečení, a ii) zabránit neodůvodněnému hromadnému propouštění zaměstnanců. |
| --- | --- |

(27)

Od nabytí účinnosti zákona 1. prosince 2009 a rozhodnutí vlády z 2. prosince 2009 až do skončení účinnosti zákona 31. prosince 2010 využívaly NCHZ výhody spojené s postavením „strategické společnosti“. Ve smyslu zákona byl správce konkurzní podstaty povinen i) zabezpečit pokračování provozu strategické společnosti, i kdyby její výnosy plně nepokrývaly její provozní náklady včetně daní a příspěvků na sociální zabezpečení, a ii) zabránit neodůvodněnému hromadnému propouštění zaměstnanců.

| (28) | Zákon se měl vztahovat na obchodní společnosti strategického významu, na jejichž majetek byl vyhlášen konkurz. Účelem zákona bylo zachovat provoz těch podniků, které jsou v konkurzu, ale které slovenská vláda vyhlásila za strategicky důležité. Zákon kromě toho poskytl slovenské vládě přednostní právo na nákup strategických společností, které se dostaly do konkurzu. |
| --- | --- |

(28)

Zákon se měl vztahovat na obchodní společnosti strategického významu, na jejichž majetek byl vyhlášen konkurz. Účelem zákona bylo zachovat provoz těch podniků, které jsou v konkurzu, ale které slovenská vláda vyhlásila za strategicky důležité. Zákon kromě toho poskytl slovenské vládě přednostní právo na nákup strategických společností, které se dostaly do konkurzu.

| (29) | Na to, aby společnost patřila do rozsahu působnosti zákona, musely být splněny všechny tyto požadavky:






  — | společnost je obchodní společností, jejíž majetek je předmětem vyhlášeného konkurzního řízení, |
| --- | --- | --- |

(29)

Na to, aby společnost patřila do rozsahu působnosti zákona, musely být splněny všechny tyto požadavky:

—

společnost je obchodní společností, jejíž majetek je předmětem vyhlášeného konkurzního řízení,

| — | společnost je důležitá z hlediska ochrany zdraví, bezpečnosti státu nebo řádného chodu hospodářství, |
| --- | --- |

—

společnost je důležitá z hlediska ochrany zdraví, bezpečnosti státu nebo řádného chodu hospodářství,

| — | společnost má více než 500 zaměstnanců nebo významným způsobem dodává energii, plyn, teplo nebo produkty rafinérského průmyslu pro veřejnost, jiná odvětví průmyslu a celostátní dopravu nebo provozuje vodní dílo, veřejnou čistírnu odpadních vod, veřejnou kanalizaci nebo veřejný vodovod, |
| --- | --- |

—

společnost má více než 500 zaměstnanců nebo významným způsobem dodává energii, plyn, teplo nebo produkty rafinérského průmyslu pro veřejnost, jiná odvětví průmyslu a celostátní dopravu nebo provozuje vodní dílo, veřejnou čistírnu odpadních vod, veřejnou kanalizaci nebo veřejný vodovod,

| — | slovenská vláda musí vyhlásit společnost za společnost strategického významu. |
| --- | --- |

—

slovenská vláda musí vyhlásit společnost za společnost strategického významu.

| (30) | NCHZ byla jedinou společností, která měla z tohoto zákona prospěch. Zákon byl přijat 5. listopadu 2009 a nabyl účinnosti 1. prosince 2009. Slovenská vláda vyhlásila NCHZ za strategickou společnost 2. prosince 2009 svým rozhodnutím č. 534/2009. |
| --- | --- |

(30)

NCHZ byla jedinou společností, která měla z tohoto zákona prospěch. Zákon byl přijat 5. listopadu 2009 a nabyl účinnosti 1. prosince 2009. Slovenská vláda vyhlásila NCHZ za strategickou společnost 2. prosince 2009 svým rozhodnutím č. 534/2009.

| (31) | Při rozhodování o strategickém významu NCHZ slovenská vláda poukázala na skutečnost, že konkurz společnosti by mohl vést ke ztrátě více než 1 700 přímých pracovních míst a ohrozit dalších 5 000 pracovních míst u dodavatelů NCHZ na Slovensku. Uvedla rovněž, že ukončení výroby v NCHZ by negativně ovlivnilo výkonnost a konkurenceschopnost chemického průmyslu na Slovensku, čímž by se výrazně zhoršila pozice celé slovenské ekonomiky (9). |
| --- | --- |

(31)

Při rozhodování o strategickém významu NCHZ slovenská vláda poukázala na skutečnost, že konkurz společnosti by mohl vést ke ztrátě více než 1 700 přímých pracovních míst a ohrozit dalších 5 000 pracovních míst u dodavatelů NCHZ na Slovensku. Uvedla rovněž, že ukončení výroby v NCHZ by negativně ovlivnilo výkonnost a konkurenceschopnost chemického průmyslu na Slovensku, čímž by se výrazně zhoršila pozice celé slovenské ekonomiky (9).

2.3.2.   Provoz na základě usnesení věřitelského výboru

| (32) | Po skončení účinnosti zákona 31. prosince 2010 správce konkurzní podstaty, který byl vázán pokyny věřitelského výboru, rozhodl o pokračování provozu NCHZ v souladu s ustanoveními slovenského zákona o konkurzu. |
| --- | --- |

(32)

Po skončení účinnosti zákona 31. prosince 2010 správce konkurzní podstaty, který byl vázán pokyny věřitelského výboru, rozhodl o pokračování provozu NCHZ v souladu s ustanoveními slovenského zákona o konkurzu.

| (33) | Podle slovenského zákona o konkurzu si věřitelé všech nezabezpečených pohledávek přihlášených v konkurzním řízení volí věřitelský výbor za účelem výkonu svých práv v konkurzu. Výbor má pravomoc vydávat pokyny správci konkurzní podstaty za okolností, které jsou výslovně stanoveny ve slovenském zákoně o konkurzu, mimo jiné v situaci, když náklady na provoz podniku v konkurzu přesáhnou výnosy z jeho provozu a pokračování v jeho provozu tak vede k dalšímu hromadění závazků. V takové situaci si správce vyžádá pokyny týkající se rozsahu, ve kterém se má pokračovat v provozu společnosti (§ 88 slovenského zákona o konkurzu). O těchto pokynech musí hlasovat věřitelský výbor spolu se zabezpečenými věřiteli a následně je musí schválit konkurzní soud, který je prohlásí za závazné. |
| --- | --- |

(33)

Podle slovenského zákona o konkurzu si věřitelé všech nezabezpečených pohledávek přihlášených v konkurzním řízení volí věřitelský výbor za účelem výkonu svých práv v konkurzu. Výbor má pravomoc vydávat pokyny správci konkurzní podstaty za okolností, které jsou výslovně stanoveny ve slovenském zákoně o konkurzu, mimo jiné v situaci, když náklady na provoz podniku v konkurzu přesáhnou výnosy z jeho provozu a pokračování v jeho provozu tak vede k dalšímu hromadění závazků. V takové situaci si správce vyžádá pokyny týkající se rozsahu, ve kterém se má pokračovat v provozu společnosti (§ 88 slovenského zákona o konkurzu). O těchto pokynech musí hlasovat věřitelský výbor spolu se zabezpečenými věřiteli a následně je musí schválit konkurzní soud, který je prohlásí za závazné.

| (34) | V případě konkurzního řízení vůči NCHZ se výbor skládal z pěti subjektů, z nichž čtyři byly v soukromém vlastnictví (10). Veřejným členem výboru byl Fond národního majetku. Podle informací, které má Komise k dispozici, měly NCHZ kromě toho šest zabezpečených věřitelů. Čtyři z těchto zabezpečených věřitelů byly státní/veřejnoprávní podniky – Fond národního majetku, Environmentální fond, Slovenská záruční a rozvojová banka, a. s., a Mesto Nováky. |
| --- | --- |

(34)

V případě konkurzního řízení vůči NCHZ se výbor skládal z pěti subjektů, z nichž čtyři byly v soukromém vlastnictví (10). Veřejným členem výboru byl Fond národního majetku. Podle informací, které má Komise k dispozici, měly NCHZ kromě toho šest zabezpečených věřitelů. Čtyři z těchto zabezpečených věřitelů byly státní/veřejnoprávní podniky – Fond národního majetku, Environmentální fond, Slovenská záruční a rozvojová banka, a. s., a Mesto Nováky.

| (35) | Správce v souladu se svou povinností podle slovenského zákona o konkurzu informoval zabezpečené i nezabezpečené věřitele (na společném zasedání 26. ledna 2011) o tom, že náklady na provoz podniku NCHZ jsou vyšší než výnosy z provozu. Správce předložil věřitelům také ekonomickou analýzu z 23. prosince 2010, ve které bylo uvedeno několik možných scénářů a porovnání nákladů a výnosů z hlediska věřitelů NCHZ. V analýze se dospělo k závěru, že je v zájmu věřitelů pokračovat v provozu NCHZ a prodat je jako fungující podnik. Analýza správce byla doplněna o prezentaci vedení NCHZ – NCHZ Nováky: Studie proveditelnosti restrukturalizace – v níž se rovněž argumentovalo, že nejlepším řešením pro věřitele je prodat NCHZ jako podnik v provozu. Se zřetelem na tyto studie všichni věřitelé ve věřitelském výboru, jakož i všichni zabezpečení věřitelé 26. ledna 2011 souhlasili s tím, aby společnost pokračovala v provozu. Toto rozhodnutí schválil soud v Trenčíně 23. února 2011, čímž se stalo pro správce závazným. |
| --- | --- |

(35)

Správce v souladu se svou povinností podle slovenského zákona o konkurzu informoval zabezpečené i nezabezpečené věřitele (na společném zasedání 26. ledna 2011) o tom, že náklady na provoz podniku NCHZ jsou vyšší než výnosy z provozu. Správce předložil věřitelům také ekonomickou analýzu z 23. prosince 2010, ve které bylo uvedeno několik možných scénářů a porovnání nákladů a výnosů z hlediska věřitelů NCHZ. V analýze se dospělo k závěru, že je v zájmu věřitelů pokračovat v provozu NCHZ a prodat je jako fungující podnik. Analýza správce byla doplněna o prezentaci vedení NCHZ – NCHZ Nováky: Studie proveditelnosti restrukturalizace – v níž se rovněž argumentovalo, že nejlepším řešením pro věřitele je prodat NCHZ jako podnik v provozu. Se zřetelem na tyto studie všichni věřitelé ve věřitelském výboru, jakož i všichni zabezpečení věřitelé 26. ledna 2011 souhlasili s tím, aby společnost pokračovala v provozu. Toto rozhodnutí schválil soud v Trenčíně 23. února 2011, čímž se stalo pro správce závazným.

| (36) | Po schválení věřiteli a soudem v Trenčíně pokračoval provoz podniku NCHZ bez přerušení až do jeho prodeje jako fungujícího podniku společnosti Via Chem Slovakia v červenci 2012. |
| --- | --- |

(36)

Po schválení věřiteli a soudem v Trenčíně pokračoval provoz podniku NCHZ bez přerušení až do jeho prodeje jako fungujícího podniku společnosti Via Chem Slovakia v červenci 2012.

2.3.3.   Rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (37) | V rozhodnutí z 2. července 2013 o zahájení řízení bylo konstatováno, že NCHZ během konkurzního řízení neuhradily v plné výši příspěvky na sociální zabezpečení za své zaměstnance ani žádné další závazky vůči různým státním subjektům. Výše veřejného dluhu za období let 2009 až 2011 dosáhla 12,1 milionu EUR. Vzhledem k finančním problémům NCHZ, které vedly k návrhu na vyhlášení konkurzu, podstoupil stát tím, že umožnil pokračování provozu NCHZ, skutečné riziko akumulování veřejných závazků, které by NCHZ nebyly schopny splnit. Neuhrazenému dluhu se tedy dalo předejít, nebo se dluh mohl alespoň výrazně snížit zastavením provozu NCHZ během konkurzního řízení. |
| --- | --- |

(37)

V rozhodnutí z 2. července 2013 o zahájení řízení bylo konstatováno, že NCHZ během konkurzního řízení neuhradily v plné výši příspěvky na sociální zabezpečení za své zaměstnance ani žádné další závazky vůči různým státním subjektům. Výše veřejného dluhu za období let 2009 až 2011 dosáhla 12,1 milionu EUR. Vzhledem k finančním problémům NCHZ, které vedly k návrhu na vyhlášení konkurzu, podstoupil stát tím, že umožnil pokračování provozu NCHZ, skutečné riziko akumulování veřejných závazků, které by NCHZ nebyly schopny splnit. Neuhrazenému dluhu se tedy dalo předejít, nebo se dluh mohl alespoň výrazně snížit zastavením provozu NCHZ během konkurzního řízení.

| (38) | Existovaly i významné náznaky, že rozhodnutí věřitelů o pokračování provozu v NCHZ po skončení účinnosti zákona je možno připsat státu a že společnosti poskytlo nepatřičnou selektivní hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(38)

Existovaly i významné náznaky, že rozhodnutí věřitelů o pokračování provozu v NCHZ po skončení účinnosti zákona je možno připsat státu a že společnosti poskytlo nepatřičnou selektivní hospodářskou výhodu.

| (39) | Komise tak na základě předběžného posouzení dospěla k závěru, že společnosti NCHZ byla tím, že se jí umožnilo pokračovat v provozu a působení na trhu aniž by musela během značně dlouhého časového období hradit příspěvky na sociální zabezpečení a ostatní veřejné závazky, poskytnuta výhoda vůči jejím konkurentům, kterou by za normálních tržních podmínek nezískala. |
| --- | --- |

(39)

Komise tak na základě předběžného posouzení dospěla k závěru, že společnosti NCHZ byla tím, že se jí umožnilo pokračovat v provozu a působení na trhu aniž by musela během značně dlouhého časového období hradit příspěvky na sociální zabezpečení a ostatní veřejné závazky, poskytnuta výhoda vůči jejím konkurentům, kterou by za normálních tržních podmínek nezískala.

| (40) | Komise měla pochybnosti i o tom, zda byla veřejná soutěž, jejímž prostřednictvím byly NCHZ prodány, nepodmíněná, protože někteří uchazeči měli možnost zvýšit nabídky v pozdějším stádiu, když už byly všechny nabídky předloženy. Komise měla proto pochybnosti, zda cena, kterou vítěz veřejné soutěže za majetek společnosti zaplatil, byla tržní cenou, která zabezpečovala maximalizaci výnosů určených na uspokojení věřitelů včetně státu. Kromě toho existovaly významné náznaky, že hospodářská návaznost mezi NCHZ a novým subjektem nebyla přerušena. Znamenalo by to, že jakoukoli neslučitelnou státní podporu poskytnutou NCHZ by bylo možno vymáhat i od nového vlastníka společnosti. |
| --- | --- |

(40)

Komise měla pochybnosti i o tom, zda byla veřejná soutěž, jejímž prostřednictvím byly NCHZ prodány, nepodmíněná, protože někteří uchazeči měli možnost zvýšit nabídky v pozdějším stádiu, když už byly všechny nabídky předloženy. Komise měla proto pochybnosti, zda cena, kterou vítěz veřejné soutěže za majetek společnosti zaplatil, byla tržní cenou, která zabezpečovala maximalizaci výnosů určených na uspokojení věřitelů včetně státu. Kromě toho existovaly významné náznaky, že hospodářská návaznost mezi NCHZ a novým subjektem nebyla přerušena. Znamenalo by to, že jakoukoli neslučitelnou státní podporu poskytnutou NCHZ by bylo možno vymáhat i od nového vlastníka společnosti.

| (41) | Komise proto rozhodla o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(41)

Komise proto rozhodla o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

3.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

| (42) | K rozhodnutí o zahájení řízení předložily připomínky dvě třetí strany – stěžovatel a další zúčastněná třetí strana, která si přála zůstat v anonymitě. Obě tyto zúčastněné strany potvrdily skutečnosti, jakož i důvody uvedené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. |
| --- | --- |

(42)

K rozhodnutí o zahájení řízení předložily připomínky dvě třetí strany – stěžovatel a další zúčastněná třetí strana, která si přála zůstat v anonymitě. Obě tyto zúčastněné strany potvrdily skutečnosti, jakož i důvody uvedené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

| (43) | Třetí strany zdůraznily očividné časové propojení mezi hospodářskými problémy NCHZ a předložením zákona o strategických společnostech, který byl přijat ve zkráceném legislativním řízení. Slovenská vláda kromě toho přijala rozhodnutí o prohlášení NCHZ za strategickou společnost ve smyslu zákona pouze jeden den po nabytí účinnosti zákona. Obě zúčastněné strany prohlásily, že stát mohl zabránit předvídatelnému riziku akumulace neuhrazených pohledávek vůči státu, pokud by NCHZ nepřiznal statut strategické společnosti. |
| --- | --- |

(43)

Třetí strany zdůraznily očividné časové propojení mezi hospodářskými problémy NCHZ a předložením zákona o strategických společnostech, který byl přijat ve zkráceném legislativním řízení. Slovenská vláda kromě toho přijala rozhodnutí o prohlášení NCHZ za strategickou společnost ve smyslu zákona pouze jeden den po nabytí účinnosti zákona. Obě zúčastněné strany prohlásily, že stát mohl zabránit předvídatelnému riziku akumulace neuhrazených pohledávek vůči státu, pokud by NCHZ nepřiznal statut strategické společnosti.

| (44) | Kromě toho je možné, že NCHZ těžily z výhody postavení podniku, který na základě zákona nemůže opustit trh, čímž zůstávaly důvěryhodným obchodním partnerem, zatímco v případě jiných společností ve stejné situaci jako NCHZ, tj. v konkurzním řízení, by se s vysokou pravděpodobností zhoršily jejich obchodní vztahy s dodavateli a zákazníky vzhledem k jejich možnému odchodu z trhu. |
| --- | --- |

(44)

Kromě toho je možné, že NCHZ těžily z výhody postavení podniku, který na základě zákona nemůže opustit trh, čímž zůstávaly důvěryhodným obchodním partnerem, zatímco v případě jiných společností ve stejné situaci jako NCHZ, tj. v konkurzním řízení, by se s vysokou pravděpodobností zhoršily jejich obchodní vztahy s dodavateli a zákazníky vzhledem k jejich možnému odchodu z trhu.

| (45) | Ve vztahu k provozu NCHZ na základě rozhodnutí věřitelského výboru jedna ze zúčastněných stran uvedla, že člen věřitelského výboru, který byl ve vlastnictví státu, se mohl a měl pokusit o dosažení jiného výsledku tím, že přesvědčí ostatní členy výboru, nebo měl minimálně hlasovat proti pokračování provozu NCHZ. Stejné argumenty se vztahují na stát jako jednoho ze zabezpečených věřitelů, jenž měl podle zúčastněných stran právo vetovat rozhodnutí o schválení pokračování provozu NCHZ. Této nečinnosti je podle názoru zúčastněných stran možno připsat rozhodnutí věřitelského výboru a zabezpečených věřitelů státu. |
| --- | --- |

(45)

Ve vztahu k provozu NCHZ na základě rozhodnutí věřitelského výboru jedna ze zúčastněných stran uvedla, že člen věřitelského výboru, který byl ve vlastnictví státu, se mohl a měl pokusit o dosažení jiného výsledku tím, že přesvědčí ostatní členy výboru, nebo měl minimálně hlasovat proti pokračování provozu NCHZ. Stejné argumenty se vztahují na stát jako jednoho ze zabezpečených věřitelů, jenž měl podle zúčastněných stran právo vetovat rozhodnutí o schválení pokračování provozu NCHZ. Této nečinnosti je podle názoru zúčastněných stran možno připsat rozhodnutí věřitelského výboru a zabezpečených věřitelů státu.

| (46) | V každém případě zúčastněné strany dále uvedly, že rozhodnutí trenčínského soudu o povolení zachování provozu NCHZ je také možno připsat státu. |
| --- | --- |

(46)

V každém případě zúčastněné strany dále uvedly, že rozhodnutí trenčínského soudu o povolení zachování provozu NCHZ je také možno připsat státu.

| (47) | Obě zúčastněné strany uvedly, že pokračování provozu NCHZ narušilo hospodářskou soutěž zejména na trhu s karbidem vápníku a že NCHZ měly během tohoto období velmi agresívní cenovou politiku. |
| --- | --- |

(47)

Obě zúčastněné strany uvedly, že pokračování provozu NCHZ narušilo hospodářskou soutěž zejména na trhu s karbidem vápníku a že NCHZ měly během tohoto období velmi agresívní cenovou politiku.

| (48) | Ve vztahu k prodeji NCHZ jedna ze zúčastněných stran uvedla, že v důsledku závazků v rámci veřejné soutěže byly výsledky soutěže nejisté, a z tohoto důvodu se veřejné soutěže nezúčastnila, i když by pro ni získaní podniku NCHZ mohlo být zajímavé. |
| --- | --- |

(48)

Ve vztahu k prodeji NCHZ jedna ze zúčastněných stran uvedla, že v důsledku závazků v rámci veřejné soutěže byly výsledky soutěže nejisté, a z tohoto důvodu se veřejné soutěže nezúčastnila, i když by pro ni získaní podniku NCHZ mohlo být zajímavé.

| (49) | Zúčastněné strany nakonec uvedly, že celkové působení a přítomnost společnosti Fortischem na trhu jsou v zásadě identické s bývalým podnikem NCHZ. Jedinou viditelnou změnou byla změna názvu a vlastníka. |
| --- | --- |

(49)

Zúčastněné strany nakonec uvedly, že celkové působení a přítomnost společnosti Fortischem na trhu jsou v zásadě identické s bývalým podnikem NCHZ. Jedinou viditelnou změnou byla změna názvu a vlastníka.

4.   PŘIPOMÍNKY SLOVENSKA

Existence hospodářské výhody pro NCHZ

| (50) | Slovensko tvrdí, že správce konkurzního řízení NCHZ byl povinnen pokračovat v provozu společnosti na základě zákona do 31. prosince 2010. Ve vztahu k charakteru tohoto zákona Slovensko uvedlo, že zákon představoval všeobecné opatření uplatnitelné na všechny společnosti, které by splnily dané podmínky. |
| --- | --- |

(50)

Slovensko tvrdí, že správce konkurzního řízení NCHZ byl povinnen pokračovat v provozu společnosti na základě zákona do 31. prosince 2010. Ve vztahu k charakteru tohoto zákona Slovensko uvedlo, že zákon představoval všeobecné opatření uplatnitelné na všechny společnosti, které by splnily dané podmínky.

| (51) | Slovensko tvrdilo, že i navzdory tomu, že věřitelé ani soud během prvního období nepřijali žádné rozhodnutí, je pravděpodobné, že pokud by zákon neexistoval, věřitelé by se stejně rozhodli pokračovat v provozu NCHZ. Slovensko odkázalo na předběžnou analýzu a veřejná prohlášení správce z října 2009 (tj. před nabytím účinnosti zákona), které svědčí o tom, že upřednostňoval pokračování provozu NCHZ. Zákon tak neměl žádný podstatný vliv, protože NCHZ by pokračovaly v provozu i bez přijetí zákona výlučně na základě standardních předpisů o konkurzu. |
| --- | --- |

(51)

Slovensko tvrdilo, že i navzdory tomu, že věřitelé ani soud během prvního období nepřijali žádné rozhodnutí, je pravděpodobné, že pokud by zákon neexistoval, věřitelé by se stejně rozhodli pokračovat v provozu NCHZ. Slovensko odkázalo na předběžnou analýzu a veřejná prohlášení správce z října 2009 (tj. před nabytím účinnosti zákona), které svědčí o tom, že upřednostňoval pokračování provozu NCHZ. Zákon tak neměl žádný podstatný vliv, protože NCHZ by pokračovaly v provozu i bez přijetí zákona výlučně na základě standardních předpisů o konkurzu.

| (52) | Následně, po skončení účinnosti zákona v prosinci 2010, požádal správce věřitelský výbor o pokyny v souvislosti s pokračováním provozu společnosti. Výbor souhlasil a toto rozhodnutí potvrdil trenčínský soud (11). Slovensko předložilo vypracovanou hospodářskou analýzu, která sloužila jako podklad pro rozhodování věřitelského výboru. Společnost tedy pokračovala v provozu až do svého prodeje v roce 2012. |
| --- | --- |

(52)

Následně, po skončení účinnosti zákona v prosinci 2010, požádal správce věřitelský výbor o pokyny v souvislosti s pokračováním provozu společnosti. Výbor souhlasil a toto rozhodnutí potvrdil trenčínský soud (11). Slovensko předložilo vypracovanou hospodářskou analýzu, která sloužila jako podklad pro rozhodování věřitelského výboru. Společnost tedy pokračovala v provozu až do svého prodeje v roce 2012.

| (53) | Slovensko předložilo i hypotetickou analýzu vypracovanou správcem pomocí metodiky použité na analýzu vypracovanou ve 2. období (pokračování provozu na základě rozhodnutí věřitelů a soudu), ve které se dospělo k závěru, že pokud by se o likvidaci uvažovalo na začátku 1. období (pokračování provozu na základě zákona), výsledek analýzy by byl stejný. I přes nižší úroveň aktuálních závazků v hodnotě 8,5 milionu EUR by výnosy z likvidace nebyly vyšší než náklady a aktuální závazky. |
| --- | --- |

(53)

Slovensko předložilo i hypotetickou analýzu vypracovanou správcem pomocí metodiky použité na analýzu vypracovanou ve 2. období (pokračování provozu na základě rozhodnutí věřitelů a soudu), ve které se dospělo k závěru, že pokud by se o likvidaci uvažovalo na začátku 1. období (pokračování provozu na základě zákona), výsledek analýzy by byl stejný. I přes nižší úroveň aktuálních závazků v hodnotě 8,5 milionu EUR by výnosy z likvidace nebyly vyšší než náklady a aktuální závazky.

| (54) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem Slovensko tvrdí, že postup státu během celého konkurzního řízení byl v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. Neposkytlo proto NCHZ žádnou hospodářskou výhodu a jeho jednání nepředstavovalo státní podporu. |
| --- | --- |

(54)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem Slovensko tvrdí, že postup státu během celého konkurzního řízení byl v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. Neposkytlo proto NCHZ žádnou hospodářskou výhodu a jeho jednání nepředstavovalo státní podporu.

Vymáhání pohledávek Slovenska od NCHZ v konkurzu

| (55) | Slovensko tvrdilo, že v rámci správy a vymáhání pohledávek za NCHZ hlavní věřitel, kterým je Sociální pojišťovna, postupoval v souladu se zákonem č. 461/2003 Sb. o sociálním pojištění ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o sociálním pojištění“) a v souladu se slovenským zákonem o konkurzu. Sociální pojišťovna vyčerpala všechny prostředky nápravy dostupné podle zákona. Neakceptovala neplacení pojistného a řádně zaevidovala svou pohledávku u správce. |
| --- | --- |

(55)

Slovensko tvrdilo, že v rámci správy a vymáhání pohledávek za NCHZ hlavní věřitel, kterým je Sociální pojišťovna, postupoval v souladu se zákonem č. 461/2003 Sb. o sociálním pojištění ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o sociálním pojištění“) a v souladu se slovenským zákonem o konkurzu. Sociální pojišťovna vyčerpala všechny prostředky nápravy dostupné podle zákona. Neakceptovala neplacení pojistného a řádně zaevidovala svou pohledávku u správce.

| (56) | Sociální pojišťovna neměla záznam o žádných pohledávkách za NCHZ, které vznikly před vyhlášením konkurzu, které by bylo nutné přihlásit v konkurzním řízení v souladu s § 28 slovenského zákona o konkurzu (12). Proto se nemohla stát členem věřitelských orgánů, které rozhodovaly o pokračování provozu NCHZ. |
| --- | --- |

(56)

Sociální pojišťovna neměla záznam o žádných pohledávkách za NCHZ, které vznikly před vyhlášením konkurzu, které by bylo nutné přihlásit v konkurzním řízení v souladu s § 28 slovenského zákona o konkurzu (12). Proto se nemohla stát členem věřitelských orgánů, které rozhodovaly o pokračování provozu NCHZ.

| (57) | Z toho důvodu byla jediným dostupným prostředkem zabezpečení jejích pohledávek jejich registrace v probíhajícím konkurzním řízení jako pohledávek za podstatou. Sociální pojišťovna (prostřednictvím pobočky v Prievidzi) tak jednala průběžně, v souladu s § 87 a 88 slovenského zákona o konkurzu (podrobnosti jsou uvedeny v tabulce 2). |
| --- | --- |

(57)

Z toho důvodu byla jediným dostupným prostředkem zabezpečení jejích pohledávek jejich registrace v probíhajícím konkurzním řízení jako pohledávek za podstatou. Sociální pojišťovna (prostřednictvím pobočky v Prievidzi) tak jednala průběžně, v souladu s § 87 a 88 slovenského zákona o konkurzu (podrobnosti jsou uvedeny v tabulce 2).

| (58) | Podle § 87 odst. 3 slovenského zákona o konkurzu uspokojuje pohledávky za podstatou správce z výtěžku ze zpeněžení majetku dané podstaty podle pořadí jejich splatnosti. Správce zodpovídá věřitelům pohledávek za podstatou za škodu, která jim vznikne tím, že jejich pohledávka za podstatou nebyla řádně a včas uspokojena v souladu s tímto ustanovením, jestliže neprokáže, že postupoval s potřebnou odbornou péčí. Dne 24. srpna 2011 se v pobočce v Prievidzi uskutečnilo setkání zástupců Sociální pojišťovny a NCHZ. Na setkání správce informoval zástupce Sociální pojišťovny, že nebude schopen uspokojit pohledávky za podstatou, protože musí upřednostnit pokračování provozu podniku, aby mohla společnost být prodána za co nejlepší cenu. |
| --- | --- |

(58)

Podle § 87 odst. 3 slovenského zákona o konkurzu uspokojuje pohledávky za podstatou správce z výtěžku ze zpeněžení majetku dané podstaty podle pořadí jejich splatnosti. Správce zodpovídá věřitelům pohledávek za podstatou za škodu, která jim vznikne tím, že jejich pohledávka za podstatou nebyla řádně a včas uspokojena v souladu s tímto ustanovením, jestliže neprokáže, že postupoval s potřebnou odbornou péčí. Dne 24. srpna 2011 se v pobočce v Prievidzi uskutečnilo setkání zástupců Sociální pojišťovny a NCHZ. Na setkání správce informoval zástupce Sociální pojišťovny, že nebude schopen uspokojit pohledávky za podstatou, protože musí upřednostnit pokračování provozu podniku, aby mohla společnost být prodána za co nejlepší cenu.

| (59) | Podle § 47 odst. 1 slovenského zákona o konkurzu se vyhlášením konkurzu přerušují všechna soudní a jiná řízení, která se týkají majetku podléhajícího konkurznímu řízení a patřícího úpadci. Časové lhůty určené nebo stanovené v těchto řízeních během tohoto období přerušení neběží. |
| --- | --- |

(59)

Podle § 47 odst. 1 slovenského zákona o konkurzu se vyhlášením konkurzu přerušují všechna soudní a jiná řízení, která se týkají majetku podléhajícího konkurznímu řízení a patřícího úpadci. Časové lhůty určené nebo stanovené v těchto řízeních během tohoto období přerušení neběží.

| (60) | Podle § 47 slovenského zákona o konkurzu Sociální pojišťovna nesmí uplatnit pohledávku rozhodnutím podle zákona o sociálním pojištění, ani následně vymáhat pohledávku v rámci zahájení exekučního řízení (viz § 48 slovenského zákona o konkurzu). V tabulce 2 jsou uvedeny pohledávky zaregistrované Sociální pojišťovnou v období od září 2009 do ledna 2012. |
| --- | --- |

(60)

Podle § 47 slovenského zákona o konkurzu Sociální pojišťovna nesmí uplatnit pohledávku rozhodnutím podle zákona o sociálním pojištění, ani následně vymáhat pohledávku v rámci zahájení exekučního řízení (viz § 48 slovenského zákona o konkurzu). V tabulce 2 jsou uvedeny pohledávky zaregistrované Sociální pojišťovnou v období od září 2009 do ledna 2012.

| (61) | Pobočka Sociální pojišťovny v Prievidzi však 15. listopadu 2011 podala na Okresní prokuraturu v Prievidzi stížnost na osoby oprávněné jednat jménem NCHZ s tím, že se údajně v období od června 2011 do září 2011 dopustily trestného činu neodvedení pojistného a neplacení pojistného podle § 277 a 278 zákona č. 300/2005 Sb. (trestní zákon) ve znění pozdějších předpisů. Vyšetřovatel Okresního ředitelství Policejního sboru v Prievidzi 7. února 2012 trestní řízení zastavil, protože nebylo možno zjistit skutečnosti, které by umožňovaly trestní stíhání dotčených osob.

  Tabulka 2


  Výše pohledávek přihlášených v konkurzním řízení (v tisících EUR)
   (13)
  Sociální pojišťovnou v období od září 2009 do ledna 2012








  Druh pohledávky | Datum přihlášení u správce konkurzní podstaty | Suma v tisících EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Sociální pojištění a důchodové pojištění | 11.10.2010 | (...) |
| Sociální pojištění a důchodové pojištění | 24.6.2011 | (...) |
| Sociální pojištění a důchodové pojištění | prosinec 2011 | (...) |
| Garanční pojištění | 11.10.2010 | (...) |
| Garanční pojištění | 24.6.2011 | (...) |
| Garanční pojištění | 18.1.2012 | (...) |
| Celková výše pohledávek zaevidovaných do 31.1.2012 | | (...) |

(61)

Pobočka Sociální pojišťovny v Prievidzi však 15. listopadu 2011 podala na Okresní prokuraturu v Prievidzi stížnost na osoby oprávněné jednat jménem NCHZ s tím, že se údajně v období od června 2011 do září 2011 dopustily trestného činu neodvedení pojistného a neplacení pojistného podle § 277 a 278 zákona č. 300/2005 Sb. (trestní zákon) ve znění pozdějších předpisů. Vyšetřovatel Okresního ředitelství Policejního sboru v Prievidzi 7. února 2012 trestní řízení zastavil, protože nebylo možno zjistit skutečnosti, které by umožňovaly trestní stíhání dotčených osob.

Tabulka 2

Výše pohledávek přihlášených v konkurzním řízení (v tisících EUR)
   (13)
  Sociální pojišťovnou v období od září 2009 do ledna 2012

Druh pohledávky

Datum přihlášení u správce konkurzní podstaty

Suma v tisících EUR

Sociální pojištění a důchodové pojištění

11.10.2010

(...)

Sociální pojištění a důchodové pojištění

24.6.2011

(...)

Sociální pojištění a důchodové pojištění

prosinec 2011

(...)

Garanční pojištění

11.10.2010

(...)

Garanční pojištění

24.6.2011

(...)

Garanční pojištění

18.1.2012

(...)

Celková výše pohledávek zaevidovaných do 31.1.2012

(...)

Prodej NCHZ

| (62) | Pokud jde o prodej NCHZ, Slovensko tvrdilo, že se prodej uskutečnil otevřeným, transparentním a bezpodmínečným způsobem a že ve veřejné soutěži byl řádně vybrán uchazeč s nejvyšší nabídkou. Pokud jde o druh prodeje, Slovensko tvrdilo, že tento případ by se měl vnímat jako zvláštní případ majetkového obchodu, ve kterém se převádí celý majetek spolu s právy a určitými závazky spojenými s tímto majetkem. |
| --- | --- |

(62)

Pokud jde o prodej NCHZ, Slovensko tvrdilo, že se prodej uskutečnil otevřeným, transparentním a bezpodmínečným způsobem a že ve veřejné soutěži byl řádně vybrán uchazeč s nejvyšší nabídkou. Pokud jde o druh prodeje, Slovensko tvrdilo, že tento případ by se měl vnímat jako zvláštní případ majetkového obchodu, ve kterém se převádí celý majetek spolu s právy a určitými závazky spojenými s tímto majetkem.

| (63) | Slovensko dále tvrdilo, že v tomto konkrétním případě nebylo pravděpodobné, že by podmínky stanovené pro druhou veřejnou soutěž ovlivnily možnost dosáhnout nejvyšší možné ceny, protože ani jeden ze dvou uchazečů, kteří se zúčastnili druhé veřejné soutěže, neplánoval převzít žádné závazky. Konečná dosažená cena (2,2 milionu EUR) byla kromě toho velmi blízká ceně v první veřejné soutěži, která byla zrušena (2 miliony EUR). První veřejná soutěž nezahrnovala žádné závazky. |
| --- | --- |

(63)

Slovensko dále tvrdilo, že v tomto konkrétním případě nebylo pravděpodobné, že by podmínky stanovené pro druhou veřejnou soutěž ovlivnily možnost dosáhnout nejvyšší možné ceny, protože ani jeden ze dvou uchazečů, kteří se zúčastnili druhé veřejné soutěže, neplánoval převzít žádné závazky. Konečná dosažená cena (2,2 milionu EUR) byla kromě toho velmi blízká ceně v první veřejné soutěži, která byla zrušena (2 miliony EUR). První veřejná soutěž nezahrnovala žádné závazky.

| (64) | Jelikož podle názoru Slovenska byly NCHZ prodány v rámci dostatečně otevřené, transparentní a bezpodmínečné veřejné soutěže, byla za majetek NCHZ získána tržní cena. Podle názoru Slovenska mezi NCHZ, Via Chem Slovakia a nyní Fortischem neexistuje hospodářská návaznost. Slovensko tvrdilo, že v transakci mezi společnostmi Via Chem Slovakia a Fortischem bylo převedeno méně než 60 % podniku, zejména proto, že prodej nezahrnoval žádný nemovitý majetek. Slovensko nakonec uvedlo, že Komise nemá žádný důkaz, který by prokázal, že prodej NCHZ jako fungujícího podniku byl proveden s cílem vyhnout se vymáhání státní podpory. |
| --- | --- |

(64)

Jelikož podle názoru Slovenska byly NCHZ prodány v rámci dostatečně otevřené, transparentní a bezpodmínečné veřejné soutěže, byla za majetek NCHZ získána tržní cena. Podle názoru Slovenska mezi NCHZ, Via Chem Slovakia a nyní Fortischem neexistuje hospodářská návaznost. Slovensko tvrdilo, že v transakci mezi společnostmi Via Chem Slovakia a Fortischem bylo převedeno méně než 60 % podniku, zejména proto, že prodej nezahrnoval žádný nemovitý majetek. Slovensko nakonec uvedlo, že Komise nemá žádný důkaz, který by prokázal, že prodej NCHZ jako fungujícího podniku byl proveden s cílem vyhnout se vymáhání státní podpory.

| (65) | Slovensko potvrdilo, že veškeré nepeněžní závazky týkající se smluv se zaměstnanci byly rovněž převedeny na nového kupujícího – Via Chem Slovakia. Slovensko také objasnilo, že nebylo provedeno ocenění, ve kterém by se vyhodnotil součet majetku nebo společnosti jako fungujícího podniku. Nakonec Slovensko potvrdilo, že veškeré závazky vůči státu, které vznikly během konkurzního řízení, zůstaly v NCHZ a budou vyrovnány z výnosů z prodeje. |
| --- | --- |

(65)

Slovensko potvrdilo, že veškeré nepeněžní závazky týkající se smluv se zaměstnanci byly rovněž převedeny na nového kupujícího – Via Chem Slovakia. Slovensko také objasnilo, že nebylo provedeno ocenění, ve kterém by se vyhodnotil součet majetku nebo společnosti jako fungujícího podniku. Nakonec Slovensko potvrdilo, že veškeré závazky vůči státu, které vznikly během konkurzního řízení, zůstaly v NCHZ a budou vyrovnány z výnosů z prodeje.

5.   POSOUZENÍ PODPORY

5.1.   Existence státní podpory

| (66) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(66)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

| (67) | Aby se dospělo k závěru, zda se jedná o státní podporu, musí se proto posoudit, zda jsou v tomto případě splněna kumulativní kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU (tj. poskytnutí státních prostředků, možnost připsat opatření státu, selektivní výhoda, možné narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod v rámci EU). To by se mělo posoudit zejména v souvislosti s neplacením příspěvků na sociální zabezpečení a jiných závazků vůči státu během pokračování provozu NCHZ v konkurzu i) na základě uplatnění zákona po rozhodnutí vlády, kterým prohlásila NCHZ za strategickou společnost ve smyslu zákona (viz část 5.2 níže), a ii) pokračováním provozu na základě rozhodnutí věřitelského výboru se souhlasem veřejných věřitelů (viz část 5.3 níže). |
| --- | --- |

(67)

Aby se dospělo k závěru, zda se jedná o státní podporu, musí se proto posoudit, zda jsou v tomto případě splněna kumulativní kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU (tj. poskytnutí státních prostředků, možnost připsat opatření státu, selektivní výhoda, možné narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod v rámci EU). To by se mělo posoudit zejména v souvislosti s neplacením příspěvků na sociální zabezpečení a jiných závazků vůči státu během pokračování provozu NCHZ v konkurzu i) na základě uplatnění zákona po rozhodnutí vlády, kterým prohlásila NCHZ za strategickou společnost ve smyslu zákona (viz část 5.2 níže), a ii) pokračováním provozu na základě rozhodnutí věřitelského výboru se souhlasem veřejných věřitelů (viz část 5.3 níže).

| (68) | Toto posouzení by se mělo provést se zřetelem na skutečnost, že vzhledem k finančním problémům NCHZ před podáním návrhu na vyhlášení konkurzu podstoupila vláda vyhlášením NCHZ za strategickou společnost skutečné riziko akumulování veřejných závazků, které NCHZ nemohly splnit. Existovalo podstatné riziko, že pokračování provozu NCHZ během konkurzního řízení nepřinese dostatečné výnosy na pokrytí všech provozních nákladů včetně příspěvků na sociální zabezpečení a jiných státních pohledávek a že přibývající závazky vůči státu nebudou řádně uhrazeny. Tento scénář se během roku 2010 skutečně naplnil, přičemž riziko dalšího přibývání neuhrazených závazků vůči státu bylo ještě zřetelnější na začátku roku 2011, když věřitelský výbor po skončení účinnosti zákona rozhodl o pokračování provozu NCHZ. Správce dokonce věřitele NCHZ na tuto záležitost zvlášť upozornil. |
| --- | --- |

(68)

Toto posouzení by se mělo provést se zřetelem na skutečnost, že vzhledem k finančním problémům NCHZ před podáním návrhu na vyhlášení konkurzu podstoupila vláda vyhlášením NCHZ za strategickou společnost skutečné riziko akumulování veřejných závazků, které NCHZ nemohly splnit. Existovalo podstatné riziko, že pokračování provozu NCHZ během konkurzního řízení nepřinese dostatečné výnosy na pokrytí všech provozních nákladů včetně příspěvků na sociální zabezpečení a jiných státních pohledávek a že přibývající závazky vůči státu nebudou řádně uhrazeny. Tento scénář se během roku 2010 skutečně naplnil, přičemž riziko dalšího přibývání neuhrazených závazků vůči státu bylo ještě zřetelnější na začátku roku 2011, když věřitelský výbor po skončení účinnosti zákona rozhodl o pokračování provozu NCHZ. Správce dokonce věřitele NCHZ na tuto záležitost zvlášť upozornil.

| (69) | Pokračování provozu společnosti v konkurzu vedlo k narůstání veřejného dluhu. Výše neuhrazeného veřejného dluhu akumulovaného během konkurzního řízení (2009–2012) dosáhla celkově více než 13,3 milionu EUR. |
| --- | --- |

(69)

Pokračování provozu společnosti v konkurzu vedlo k narůstání veřejného dluhu. Výše neuhrazeného veřejného dluhu akumulovaného během konkurzního řízení (2009–2012) dosáhla celkově více než 13,3 milionu EUR.

| (70) | Je rovněž nutno poznamenat, že je nepravděpodobné, že by akumulované veřejné závazky mohly být plně uhrazeny z výtěžku z prodeje podniku NCHZ (prodejní cena 2,2 milionu EUR a vrácení [...]). Ve skutečnosti byly doposud z výnosů z prodeje uhrazeny pohledávky veřejných subjektů jen ve výši přibližně 4,0 milionu EUR. |
| --- | --- |

(70)

Je rovněž nutno poznamenat, že je nepravděpodobné, že by akumulované veřejné závazky mohly být plně uhrazeny z výtěžku z prodeje podniku NCHZ (prodejní cena 2,2 milionu EUR a vrácení [...]). Ve skutečnosti byly doposud z výnosů z prodeje uhrazeny pohledávky veřejných subjektů jen ve výši přibližně 4,0 milionu EUR.

5.2.   Uplatňování zákona na NCHZ

| (71) | Během 13 měsíců (od nabytí účinnosti zákona 1. prosince 2009 až do jejího skončení 31. prosince 2010) uplatňování zákona na NCHZ poskytovalo základ pro pokračování provozu NCHZ i přesto, že náklady na provoz podniku byly stále vyšší než výnosy z něj získané, a proto vedly k narůstání dluhu. |
| --- | --- |

(71)

Během 13 měsíců (od nabytí účinnosti zákona 1. prosince 2009 až do jejího skončení 31. prosince 2010) uplatňování zákona na NCHZ poskytovalo základ pro pokračování provozu NCHZ i přesto, že náklady na provoz podniku byly stále vyšší než výnosy z něj získané, a proto vedly k narůstání dluhu.

| (72) | V souladu s § 5 písm. a) zákona byl správce konkurzní podstaty povinen zabezpečit provoz společnosti, kterou vláda prohlásila za strategicky důležitou. Správce ve své odpovědi na žádost o informace uvedl, že pokračování provozu společnosti v konkurzu bylo nevyhnutelným následkem dodržování jeho povinností vyplývajících přímo ze zákona a jeho postupu v souladu s nimi. NCHZ tedy mohly pokračovat v provozu a udržet si své obchodní vztahy i přesto, že se nacházely v situaci, ve které by byl správce povinen zvážit možnost zastavení provozu a zrušení podniku (protože podnik nebyl schopen uhradit všechny své dluhy). |
| --- | --- |

(72)

V souladu s § 5 písm. a) zákona byl správce konkurzní podstaty povinen zabezpečit provoz společnosti, kterou vláda prohlásila za strategicky důležitou. Správce ve své odpovědi na žádost o informace uvedl, že pokračování provozu společnosti v konkurzu bylo nevyhnutelným následkem dodržování jeho povinností vyplývajících přímo ze zákona a jeho postupu v souladu s nimi. NCHZ tedy mohly pokračovat v provozu a udržet si své obchodní vztahy i přesto, že se nacházely v situaci, ve které by byl správce povinen zvážit možnost zastavení provozu a zrušení podniku (protože podnik nebyl schopen uhradit všechny své dluhy).

5.2.1.   Poskytnutí státních prostředků a možnost připsat opatření státu

| (73) | Jak už bylo uvedeno výše, Slovensko přijalo zákon a na jeho základě prohlásilo NCHZ za strategickou společnost. Správce byl proto povinen z důvodu uplatňování zákona pokračovat v provozu NCHZ během konkurzního řízení. |
| --- | --- |

(73)

Jak už bylo uvedeno výše, Slovensko přijalo zákon a na jeho základě prohlásilo NCHZ za strategickou společnost. Správce byl proto povinen z důvodu uplatňování zákona pokračovat v provozu NCHZ během konkurzního řízení.

| (74) | Uvedeným prohlášením byl provoz společnosti udržen navzdory existenci jasného rizika (které se také naplnilo), že výnosy nebudou stačit na pokrytí nákladů na provoz během konkurzu včetně odvodů na sociální zabezpečení a ostatních závazků vůči státu. |
| --- | --- |

(74)

Uvedeným prohlášením byl provoz společnosti udržen navzdory existenci jasného rizika (které se také naplnilo), že výnosy nebudou stačit na pokrytí nákladů na provoz během konkurzu včetně odvodů na sociální zabezpečení a ostatních závazků vůči státu.

| (75) | Z toho vyplývá, že stát mohl zabránit předvídatelnému riziku akumulování nesplacených závazků vůči státu tak, že by uplatnil právo na vlastní uvážení podle zákona a nepřiznal NCHZ status strategické společnosti, který zavazoval správce pokračovat v provozu podniku NCHZ během konkurzního řízení. |
| --- | --- |

(75)

Z toho vyplývá, že stát mohl zabránit předvídatelnému riziku akumulování nesplacených závazků vůči státu tak, že by uplatnil právo na vlastní uvážení podle zákona a nepřiznal NCHZ status strategické společnosti, který zavazoval správce pokračovat v provozu podniku NCHZ během konkurzního řízení.

| (76) | Kromě toho pokračování provozu a hromadění dodatečných závazků v důsledku uplatnění zákona ztížilo stávajícím veřejným věřitelům NCHZ vymáhání jejich existujících pohledávek. |
| --- | --- |

(76)

Kromě toho pokračování provozu a hromadění dodatečných závazků v důsledku uplatnění zákona ztížilo stávajícím veřejným věřitelům NCHZ vymáhání jejich existujících pohledávek.

| (77) | Komise proto dospěla k závěru, že prohlášení NCHZ za strategickou společnost vedlo k poskytnutí státních prostředků ve smyslu čl.ánku 107 odst. 1 SFEU. Toto poskytnutí mělo formu ušlých příjmů z příspěvků na sociální zabezpečení a jiných veřejných pohledávek, které NCHZ neuspokojily během období, kdy se na ně uplatňoval zákon. Komise rovněž poznamenává, že rozhodnutí prohlásit NCHZ za společnost strategického významu přijala vláda, proto lze toto rozhodnutí jednoznačně připsat Slovensku jako státu. |
| --- | --- |

(77)

Komise proto dospěla k závěru, že prohlášení NCHZ za strategickou společnost vedlo k poskytnutí státních prostředků ve smyslu čl.ánku 107 odst. 1 SFEU. Toto poskytnutí mělo formu ušlých příjmů z příspěvků na sociální zabezpečení a jiných veřejných pohledávek, které NCHZ neuspokojily během období, kdy se na ně uplatňoval zákon. Komise rovněž poznamenává, že rozhodnutí prohlásit NCHZ za společnost strategického významu přijala vláda, proto lze toto rozhodnutí jednoznačně připsat Slovensku jako státu.

5.2.2.   Hospodářská výhoda

| (78) | Uplatnění zákona na NCHZ jim poskytlo hospodářskou výhodu, protože ochránilo společnost před běžným průběhem konkurzního řízení podle standardních právních předpisů o konkurzu. NCHZ pokračovaly v provozu po dobu téměř 13 měsíců výlučně z důvodu uplatňování zákona. Správce konkurzní podstaty musel zabezpečit provoz podniku, i když jeho výnosy nepokrývaly plně jeho provozní náklady včetně daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení. Uplatňování zákona tak znemožnilo správci a věřitelům rozhodnout na základě vlastního uvážení, zda je pokračování provozu společnosti hospodářsky výhodné. |
| --- | --- |

(78)

Uplatnění zákona na NCHZ jim poskytlo hospodářskou výhodu, protože ochránilo společnost před běžným průběhem konkurzního řízení podle standardních právních předpisů o konkurzu. NCHZ pokračovaly v provozu po dobu téměř 13 měsíců výlučně z důvodu uplatňování zákona. Správce konkurzní podstaty musel zabezpečit provoz podniku, i když jeho výnosy nepokrývaly plně jeho provozní náklady včetně daní nebo příspěvků na sociální zabezpečení. Uplatňování zákona tak znemožnilo správci a věřitelům rozhodnout na základě vlastního uvážení, zda je pokračování provozu společnosti hospodářsky výhodné.

| (79) | V důsledku ztrátového charakteru pokračujícího provozu nebyly NCHZ během konkurzního řízení schopny plně hradit své závazky včetně příspěvků na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění svých zaměstnanců a jiných závazků vůči různým státním subjektům. |
| --- | --- |

(79)

V důsledku ztrátového charakteru pokračujícího provozu nebyly NCHZ během konkurzního řízení schopny plně hradit své závazky včetně příspěvků na sociální zabezpečení a zdravotní pojištění svých zaměstnanců a jiných závazků vůči různým státním subjektům.

| (80) | Správce byl z důvodu uplatňování zákona na NCHZ povinen i) zabezpečit provoz NCHZ a ii) zabránit neodůvodněnému hromadnému propouštění zaměstnanců. Na základě toho správce sám uvedl, že byl z důvodu uplatňování zákona povinen pokračovat v plném provozu NCHZ bez možnosti analyzovat alternativy a vybrat tu, která by byla nejvýhodnější pro věřitele společnosti v konkurzu. |
| --- | --- |

(80)

Správce byl z důvodu uplatňování zákona na NCHZ povinen i) zabezpečit provoz NCHZ a ii) zabránit neodůvodněnému hromadnému propouštění zaměstnanců. Na základě toho správce sám uvedl, že byl z důvodu uplatňování zákona povinen pokračovat v plném provozu NCHZ bez možnosti analyzovat alternativy a vybrat tu, která by byla nejvýhodnější pro věřitele společnosti v konkurzu.

| (81) | Dokud byl zákon účinný, nemohla se uskutečnit schůze věřitelů, aby se rozhodlo o hospodářské budoucnosti NCHZ, a nebyla provedena žádná analýza na posouzení toho, zda je další pokračování činnosti NCHZ v dané fázi v zájmu věřitelů. Až když měla účinnost zákona uplynout, správce zadal komplexní ekonomickou analýzu a svolal schůzi věřitelů společnosti, aby rozhodli, zda se má NCHZ dále provozovat, nebo ne. |
| --- | --- |

(81)

Dokud byl zákon účinný, nemohla se uskutečnit schůze věřitelů, aby se rozhodlo o hospodářské budoucnosti NCHZ, a nebyla provedena žádná analýza na posouzení toho, zda je další pokračování činnosti NCHZ v dané fázi v zájmu věřitelů. Až když měla účinnost zákona uplynout, správce zadal komplexní ekonomickou analýzu a svolal schůzi věřitelů společnosti, aby rozhodli, zda se má NCHZ dále provozovat, nebo ne.

| (82) | Kromě toho se uplatňování zákona na NCHZ nezakládalo na úvahách, které by brali v úvahu věřitelé společnosti, ale na jiných veřejnopolitických úvahách. V odůvodnění rozhodnutí vlády z 2. prosince 2009, kterým byly NCHZ prohlášeny za strategickou společnost ve smyslu zákona, se uvádí hrozba ztráty 1 700 pracovních míst přímo v NCHZ a dalších 5 000 pracovních míst u dodavatelů NCHZ v případě jejich likvidace. Uvádí se v něm i to, že ukončení výroby v NCHZ by negativně ovlivnilo výkonnost a konkurenceschopnost celého chemického průmyslu na Slovensku, čímž by se výrazně zhoršila pozice celé slovenské ekonomiky. Uplatňování zákona na NCHZ ze strany vlády jako takové proto zjevně nebylo odůvodněné na základě zásady věřitele v tržním hospodářství (market economy creditor principle – MECP). Slovensko tvrdí, že i když věřitelé ani soud během prvního období nepřijali žádné rozhodnutí, věřitelé by se pravděpodobně rozhodli pokračovat v provozu NCHZ i v případě, že by se zákon na NCHZ neuplatňoval. Slovensko odkazuje na předběžnou analýzu z 26. října 2009 a veřejné prohlášení správce z října 2009 (tj. před nabytím účinnosti zákona), které svědčí o tom, že upřednostňoval pokračování provozu NCHZ. |
| --- | --- |

(82)

Kromě toho se uplatňování zákona na NCHZ nezakládalo na úvahách, které by brali v úvahu věřitelé společnosti, ale na jiných veřejnopolitických úvahách. V odůvodnění rozhodnutí vlády z 2. prosince 2009, kterým byly NCHZ prohlášeny za strategickou společnost ve smyslu zákona, se uvádí hrozba ztráty 1 700 pracovních míst přímo v NCHZ a dalších 5 000 pracovních míst u dodavatelů NCHZ v případě jejich likvidace. Uvádí se v něm i to, že ukončení výroby v NCHZ by negativně ovlivnilo výkonnost a konkurenceschopnost celého chemického průmyslu na Slovensku, čímž by se výrazně zhoršila pozice celé slovenské ekonomiky. Uplatňování zákona na NCHZ ze strany vlády jako takové proto zjevně nebylo odůvodněné na základě zásady věřitele v tržním hospodářství (market economy creditor principle – MECP). Slovensko tvrdí, že i když věřitelé ani soud během prvního období nepřijali žádné rozhodnutí, věřitelé by se pravděpodobně rozhodli pokračovat v provozu NCHZ i v případě, že by se zákon na NCHZ neuplatňoval. Slovensko odkazuje na předběžnou analýzu z 26. října 2009 a veřejné prohlášení správce z října 2009 (tj. před nabytím účinnosti zákona), které svědčí o tom, že upřednostňoval pokračování provozu NCHZ.

| (83) | Předběžná analýza správce je však poměrně neúplná, neobsahuje žádnou analýzu alternativních možností (prodej majetku nebo likvidaci), a proto ji není možné považovat za spolehlivý základ, který by věřitelé použili při rozhodování o pokračování provozu NCHZ. Soud kromě toho v prosinci 2009 nahradil původního správce NCHZ novým správcem, který by možná dospěl na základě podrobnějšího posouzení k jinému závěru. Jakékoli další posuzování této otázky však bylo pozastaveno nabytím účinnosti zákona, a věřitelé ani soud tak neměli žádnou možnost prodiskutovat tuto otázku a rozhodnout o ní z hlediska svých hospodářských zájmů. |
| --- | --- |

(83)

Předběžná analýza správce je však poměrně neúplná, neobsahuje žádnou analýzu alternativních možností (prodej majetku nebo likvidaci), a proto ji není možné považovat za spolehlivý základ, který by věřitelé použili při rozhodování o pokračování provozu NCHZ. Soud kromě toho v prosinci 2009 nahradil původního správce NCHZ novým správcem, který by možná dospěl na základě podrobnějšího posouzení k jinému závěru. Jakékoli další posuzování této otázky však bylo pozastaveno nabytím účinnosti zákona, a věřitelé ani soud tak neměli žádnou možnost prodiskutovat tuto otázku a rozhodnout o ní z hlediska svých hospodářských zájmů.

| (84) | I když se po skončení účinnosti zákona věřitelé a soud rozhodli pokračovat v provozu NCHZ, toto rozhodnutí bylo přijato v odlišné ekonomické situaci a vycházelo z podstatně komplexnějšího a spolehlivějšího hospodářského hodnocení vypracovaného v prosinci 2010 s ohledem na skončení účinnosti zákona. V této analýze se především musela nevyhnutelně zohlednit skutečnost, že po 1. období dosáhly neuhrazené závazky NCHZ (veřejné i soukromé) v důsledku předcházejícího pokračování v provozu výše 16 milionů EUR a měly přednost před závazky pocházejícími z období před konkurzem. Situace proto byla z hlediska věřitelů jiná než na začátku konkurzního řízení, když velká část těchto závazků ještě neexistovala. |
| --- | --- |

(84)

I když se po skončení účinnosti zákona věřitelé a soud rozhodli pokračovat v provozu NCHZ, toto rozhodnutí bylo přijato v odlišné ekonomické situaci a vycházelo z podstatně komplexnějšího a spolehlivějšího hospodářského hodnocení vypracovaného v prosinci 2010 s ohledem na skončení účinnosti zákona. V této analýze se především musela nevyhnutelně zohlednit skutečnost, že po 1. období dosáhly neuhrazené závazky NCHZ (veřejné i soukromé) v důsledku předcházejícího pokračování v provozu výše 16 milionů EUR a měly přednost před závazky pocházejícími z období před konkurzem. Situace proto byla z hlediska věřitelů jiná než na začátku konkurzního řízení, když velká část těchto závazků ještě neexistovala.

| (85) | Kromě toho byla nejistota automaticky související s rozhodováním podle standardních pravidel konkurzního řízení odstraněna uplatněním uvedeného zákona na NCHZ, který zaručoval, že minimálně do skončení jeho účinnosti koncem roku 2010 budou NCHZ plně provozuschopné. Tím se vyslal jasný signál dodavatelům a zákazníkům společnosti, kteří tak byli ubezpečeni, že mohou s NCHZ nadále obchodovat, protože společnost bude díky svému postavení strategického podniku podle zákona plně provozuschopná. Vzhledem k tomu, že bezpečnost dodávek představuje pro zákazníky v chemickém průmyslu důležitý prvek, uplatnění zákona zabezpečilo NCHZ významnou výhodu v porovnání se standardním konkurzním řízením. Zákazníkům NCHZ poskytlo podstatně větší záruku, že i přes případné budoucí ztráty a bez ohledu na stanovisko a zájmy svých věřitelů budou NCHZ v provozu minimálně do skončení účinnosti zákona. NCHZ tak bylo poskytnuto privilegované zacházení oproti jejich konkurentům v podobné situaci. |
| --- | --- |

(85)

Kromě toho byla nejistota automaticky související s rozhodováním podle standardních pravidel konkurzního řízení odstraněna uplatněním uvedeného zákona na NCHZ, který zaručoval, že minimálně do skončení jeho účinnosti koncem roku 2010 budou NCHZ plně provozuschopné. Tím se vyslal jasný signál dodavatelům a zákazníkům společnosti, kteří tak byli ubezpečeni, že mohou s NCHZ nadále obchodovat, protože společnost bude díky svému postavení strategického podniku podle zákona plně provozuschopná. Vzhledem k tomu, že bezpečnost dodávek představuje pro zákazníky v chemickém průmyslu důležitý prvek, uplatnění zákona zabezpečilo NCHZ významnou výhodu v porovnání se standardním konkurzním řízením. Zákazníkům NCHZ poskytlo podstatně větší záruku, že i přes případné budoucí ztráty a bez ohledu na stanovisko a zájmy svých věřitelů budou NCHZ v provozu minimálně do skončení účinnosti zákona. NCHZ tak bylo poskytnuto privilegované zacházení oproti jejich konkurentům v podobné situaci.

| (86) | Riziko přechodu zákazníků k jiným dodavatelům v důsledku konkurzu není jen hypotetické. I navzdory ochrannému štítu poskytnutému uplatňováním zákona totiž společnost ztratila v letech 2009 a 2010 některé zákazníky, jak to vyplývá z ekonomické analýzy správce vypracované po skončení účinnosti zákona. Bez uplatňování zákona by bylo riziko, že v důsledku nejistoty vyplývající z konkurzního řízení poklesnou prodeje, podstatně vyšší. Dále by se zvýšilo i riziko, že pokračování provozu NCHZ by už jejich věřitelé mohli považovat za ekonomicky neúčelné. |
| --- | --- |

(86)

Riziko přechodu zákazníků k jiným dodavatelům v důsledku konkurzu není jen hypotetické. I navzdory ochrannému štítu poskytnutému uplatňováním zákona totiž společnost ztratila v letech 2009 a 2010 některé zákazníky, jak to vyplývá z ekonomické analýzy správce vypracované po skončení účinnosti zákona. Bez uplatňování zákona by bylo riziko, že v důsledku nejistoty vyplývající z konkurzního řízení poklesnou prodeje, podstatně vyšší. Dále by se zvýšilo i riziko, že pokračování provozu NCHZ by už jejich věřitelé mohli považovat za ekonomicky neúčelné.

| (87) | Slovensko předložilo hypotetickou analýzu vypracovanou správcem, vycházející z metodiky použité na analýzu ve 2. období, v níž se dospělo k závěru, že pokud by se na začátku 1. období uvažovalo o likvidaci, výsledek analýzy by se nelišil od výsledku analýzy vypracované ve 2. období. Bez ohledu na nižší úroveň aktuálních závazků v hodnotě 8,5 milionu EUR by výnosy z likvidace nebyly vyšší než náklady a aktuální závazky. Tato analýza je však velmi stručná a hypotetická a správce ji vypracoval ex post
   (14) (byla vypracována a předložena až v březnu 2014). |
| --- | --- |

(87)

Slovensko předložilo hypotetickou analýzu vypracovanou správcem, vycházející z metodiky použité na analýzu ve 2. období, v níž se dospělo k závěru, že pokud by se na začátku 1. období uvažovalo o likvidaci, výsledek analýzy by se nelišil od výsledku analýzy vypracované ve 2. období. Bez ohledu na nižší úroveň aktuálních závazků v hodnotě 8,5 milionu EUR by výnosy z likvidace nebyly vyšší než náklady a aktuální závazky. Tato analýza je však velmi stručná a hypotetická a správce ji vypracoval ex post
   (14) (byla vypracována a předložena až v březnu 2014).

| (88) | Slovensko neprokázalo, že by na začátku konkurzního řízení bylo pokračování provozu NCHZ skutečně schváleno na základě řádné hloubkové analýzy a diskuze všech zúčastněných stran i v případě, že by se zákon na NCHZ neuplatnil. Kdyby se totiž zákon na NCHZ neuplatnil, tato společnost by se potýkala s dalšími negativními důsledky (např. odchodem zákazníků k bezpečnějším dodavatelům), což by značně zvýšilo riziko, že v dané fázi by věřitelé využili možnost zastavení jejího provozu. |
| --- | --- |

(88)

Slovensko neprokázalo, že by na začátku konkurzního řízení bylo pokračování provozu NCHZ skutečně schváleno na základě řádné hloubkové analýzy a diskuze všech zúčastněných stran i v případě, že by se zákon na NCHZ neuplatnil. Kdyby se totiž zákon na NCHZ neuplatnil, tato společnost by se potýkala s dalšími negativními důsledky (např. odchodem zákazníků k bezpečnějším dodavatelům), což by značně zvýšilo riziko, že v dané fázi by věřitelé využili možnost zastavení jejího provozu.

| (89) | Uplatnění zákona tak poskytlo NCHZ selektivní hospodářskou výhodu, protože chránilo společnost před normálním průběhem konkurzního řízení v rámci standardní legislativy o konkurzu. Připravilo správce, věřitele a soud o možnost zastavit provoz NCHZ nebo výrazně snížit počet zaměstnanců [viz 27. bod odůvodnění], ať už na začátku konkurzního řízení, nebo později (tj. v průběhu roku 2010) s ohledem na vývoj hospodářské situace NCHZ. Poskytlo také NCHZ, jakož i třetím stranám (zákazníkům, dodavatelům atd.) jistotu pokračování provozu, která podle standardních podmínek konkurzu není nikdy zabezpečená. |
| --- | --- |

(89)

Uplatnění zákona tak poskytlo NCHZ selektivní hospodářskou výhodu, protože chránilo společnost před normálním průběhem konkurzního řízení v rámci standardní legislativy o konkurzu. Připravilo správce, věřitele a soud o možnost zastavit provoz NCHZ nebo výrazně snížit počet zaměstnanců [viz 27. bod odůvodnění], ať už na začátku konkurzního řízení, nebo později (tj. v průběhu roku 2010) s ohledem na vývoj hospodářské situace NCHZ. Poskytlo také NCHZ, jakož i třetím stranám (zákazníkům, dodavatelům atd.) jistotu pokračování provozu, která podle standardních podmínek konkurzu není nikdy zabezpečená.

| (90) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že uplatnění zákona poskytlo NCHZ nepatřičnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(90)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že uplatnění zákona poskytlo NCHZ nepatřičnou hospodářskou výhodu.

5.2.3.   Selektivita opatření

| (91) | Rozhodnutí uplatnit zákon na NCHZ a zaručit tím pokračování jejich provozu je individuálním opatřením přijatým vládou, které se specificky týkalo NCHZ, a bylo proto podle definice selektivním opatřením. |
| --- | --- |

(91)

Rozhodnutí uplatnit zákon na NCHZ a zaručit tím pokračování jejich provozu je individuálním opatřením přijatým vládou, které se specificky týkalo NCHZ, a bylo proto podle definice selektivním opatřením.

| (92) | Slovenské orgány tvrdí, že zákon jako takový byl všeobecným opatřením uplatnitelným na všechny společnosti splňující kritéria vymezená tímto zákonem. Nehledě na skutečnost, že příslušným opatřením není samotný zákon, ale jeho uplatnění na NCHZ rozhodnutím vlády, Komise poznamenává, že podle ustálené judikatury soudů EU skutečnost, že zákon byl všeobecným opatřením, nevylučuje možnost, že se jím přiznává selektivní výhoda konkrétnímu subjektu. |
| --- | --- |

(92)

Slovenské orgány tvrdí, že zákon jako takový byl všeobecným opatřením uplatnitelným na všechny společnosti splňující kritéria vymezená tímto zákonem. Nehledě na skutečnost, že příslušným opatřením není samotný zákon, ale jeho uplatnění na NCHZ rozhodnutím vlády, Komise poznamenává, že podle ustálené judikatury soudů EU skutečnost, že zákon byl všeobecným opatřením, nevylučuje možnost, že se jím přiznává selektivní výhoda konkrétnímu subjektu.

| (93) | Za prvé, přesto, že zákon byl všeobecným legislativním opatřením, okolnosti případu naznačují, že byl ve skutečnosti zaměřený konkrétně na NCHZ (některé články v tisku dokonce označovaly zákon jako „lex NCHZ“). Zákon byl přijat měsíc po vyhlášení konkurzu na společnost a NCHZ byly jediná společnost, na kterou se zákon uplatnil. |
| --- | --- |

(93)

Za prvé, přesto, že zákon byl všeobecným legislativním opatřením, okolnosti případu naznačují, že byl ve skutečnosti zaměřený konkrétně na NCHZ (některé články v tisku dokonce označovaly zákon jako „lex NCHZ“). Zákon byl přijat měsíc po vyhlášení konkurzu na společnost a NCHZ byly jediná společnost, na kterou se zákon uplatnil.

| (94) | Za druhé, aby se mohl zákon uplatnit na určitý podnik, musela vláda tento podnik svým rozhodnutím prohlásit za „strategický“, protože zákon se nevztahoval automaticky na každý podnik, který splňoval podmínky stanovené v článku I § 2 zákona. Vláda kromě toho měla, vzhledem ke všeobecnému znění těchto podmínek, značný prostor pro volnou úvahu při rozhodování o tom, který podnik považuje za strategický (15). |
| --- | --- |

(94)

Za druhé, aby se mohl zákon uplatnit na určitý podnik, musela vláda tento podnik svým rozhodnutím prohlásit za „strategický“, protože zákon se nevztahoval automaticky na každý podnik, který splňoval podmínky stanovené v článku I § 2 zákona. Vláda kromě toho měla, vzhledem ke všeobecnému znění těchto podmínek, značný prostor pro volnou úvahu při rozhodování o tom, který podnik považuje za strategický (15).

| (95) | Komise se proto domnívá, že opatření umožňující akumulování neuhrazených závazků NCHZ vůči státu představuje selektivní opatření ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(95)

Komise se proto domnívá, že opatření umožňující akumulování neuhrazených závazků NCHZ vůči státu představuje selektivní opatření ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

5.2.4.   Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod mezi členskými státy

| (96) | V důsledku pokračování provozu NCHZ na základě uplatnění zákona došlo ke snížení nákladů, které by jinak NCHZ musely nést. Provoz NCHZ nepřinesl dostatečné výnosy na pokrytí všech provozních nákladů včetně příspěvků na sociální zabezpečení a ostatních pohledávek státu, které vznikly během konkurzního řízení. I přes neschopnost NCHZ plnit všechny závazky, zejména závazky vůči státu (které zůstaly neuhrazeny po dobu 13 měsíců, během nichž byl zákon účinný), zůstaly NCHZ aktivní na trhu, nabízely své výrobky a konkurovaly jiným evropským výrobcům chemických látek. |
| --- | --- |

(96)

V důsledku pokračování provozu NCHZ na základě uplatnění zákona došlo ke snížení nákladů, které by jinak NCHZ musely nést. Provoz NCHZ nepřinesl dostatečné výnosy na pokrytí všech provozních nákladů včetně příspěvků na sociální zabezpečení a ostatních pohledávek státu, které vznikly během konkurzního řízení. I přes neschopnost NCHZ plnit všechny závazky, zejména závazky vůči státu (které zůstaly neuhrazeny po dobu 13 měsíců, během nichž byl zákon účinný), zůstaly NCHZ aktivní na trhu, nabízely své výrobky a konkurovaly jiným evropským výrobcům chemických látek.

| (97) | Kromě toho, jak už bylo uvedeno, uplatnění zákona poskytlo NCHZ hospodářské výhody, které jiné podniky nacházející se v podobné situaci nemohly využívat. Konkrétně se zákonem pravděpodobně výrazně snížilo riziko ztráty zákazníků a dodavatelů během konkurzního řízení. Skutečnost, že společnost byla podle zákona povinna pokračovat v provozu, podnítila obchodní partnery NCHZ, aby si udrželi svůj vztah se společností. Jistota dodávek pro zákazníky NCHZ, obzvláště důležitá v chemickém průmyslu, byla zabezpečena pokračováním provozu podniku, jak to stanovoval zákon. Pokud by se zákon neuplatnil, bylo by pravděpodobnější, že by zákazníci NCHZ hledali alternativní zdroje dodávek z obav před náhlým přerušením provozu z důvodu zhoršující se finanční a hospodářské situace společnosti v konkurzu. |
| --- | --- |

(97)

Kromě toho, jak už bylo uvedeno, uplatnění zákona poskytlo NCHZ hospodářské výhody, které jiné podniky nacházející se v podobné situaci nemohly využívat. Konkrétně se zákonem pravděpodobně výrazně snížilo riziko ztráty zákazníků a dodavatelů během konkurzního řízení. Skutečnost, že společnost byla podle zákona povinna pokračovat v provozu, podnítila obchodní partnery NCHZ, aby si udrželi svůj vztah se společností. Jistota dodávek pro zákazníky NCHZ, obzvláště důležitá v chemickém průmyslu, byla zabezpečena pokračováním provozu podniku, jak to stanovoval zákon. Pokud by se zákon neuplatnil, bylo by pravděpodobnější, že by zákazníci NCHZ hledali alternativní zdroje dodávek z obav před náhlým přerušením provozu z důvodu zhoršující se finanční a hospodářské situace společnosti v konkurzu.

| (98) | Snížení nákladů jednoho podniku představuje provozní podporu, a narušuje tak hospodářskou soutěž, protože konkurenti NCHZ museli nést tyto náklady nebo důsledky platební neschopnosti. Opatření mohla dále narušit hospodářskou soutěž tím, že uměle udržela NCHZ na trhu s karbidem vápníku a na jiných trzích, na kterých byly aktivní. |
| --- | --- |

(98)

Snížení nákladů jednoho podniku představuje provozní podporu, a narušuje tak hospodářskou soutěž, protože konkurenti NCHZ museli nést tyto náklady nebo důsledky platební neschopnosti. Opatření mohla dále narušit hospodářskou soutěž tím, že uměle udržela NCHZ na trhu s karbidem vápníku a na jiných trzích, na kterých byly aktivní.

| (99) | Protože v EU je jen omezený počet výrobců karbidu vápníku a s výrobky se obchoduje v rámci celé Evropy, předmětné opatření také zjevně ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(99)

Protože v EU je jen omezený počet výrobců karbidu vápníku a s výrobky se obchoduje v rámci celé Evropy, předmětné opatření také zjevně ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

5.2.5.   Závěr o existenci státní podpory

| (100) | Na základě uvedeného Komise dospěla k závěru, že prohlášení NCHZ za strategickou společnost na základě zákona představovalo selektivní výhodu ve prospěch dané společnosti, lze je připsat státu a vedlo k použití státních prostředků na narušení hospodářské soutěže na trhu otevřeném pro obchodování mezi členskými státy. Uvedené opatření proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(100)

Na základě uvedeného Komise dospěla k závěru, že prohlášení NCHZ za strategickou společnost na základě zákona představovalo selektivní výhodu ve prospěch dané společnosti, lze je připsat státu a vedlo k použití státních prostředků na narušení hospodářské soutěže na trhu otevřeném pro obchodování mezi členskými státy. Uvedené opatření proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (101) | Výše této podpory odpovídá neuhrazeným závazkům vůči státu a státním subjektům, které se nahromadily během období uplatňování zákona na NCHZ. Na základě informací poskytnutých Slovenskem činila výše tohoto neuhrazeného dluhu na začátku uvedeného období 735 817,44 EUR (16). Výše těchto nezaplacených pohledávek na konci uplatňování zákona byla 5 519 241,54 EUR (17). Výše podpory proto odpovídá částce 4 783 424,10 EUR. |
| --- | --- |

(101)

Výše této podpory odpovídá neuhrazeným závazkům vůči státu a státním subjektům, které se nahromadily během období uplatňování zákona na NCHZ. Na základě informací poskytnutých Slovenskem činila výše tohoto neuhrazeného dluhu na začátku uvedeného období 735 817,44 EUR (16). Výše těchto nezaplacených pohledávek na konci uplatňování zákona byla 5 519 241,54 EUR (17). Výše podpory proto odpovídá částce 4 783 424,10 EUR.

5.3.   Pokračování provozu na základě usnesení věřitelského výboru

| (102) | Po skončení účinnosti zákona už správce nebyl ze zákona povinen pokračovat v provozu společnosti. Informoval věřitele (zabezpečené i nezabezpečené), že ztráty NCHZ se od vyhlášení konkurzu průběžně zvyšovaly a že náklady na provoz podniku byly vyšší než výnosy z jeho provozu. I přesto, že věřitelský výbor si byl vědom špatného stavu společnosti, všichni věřitelé ve věřitelském výboru, jakož i zabezpečení věřitelé se v lednu 2011 dohodli, že NCHZ budou pokračovat v provozu. Uvedené usnesení následně potvrdil konkurzní soud v souladu se slovenským zákonem o konkurzu, a tím se stalo pro správce závazné. |
| --- | --- |

(102)

Po skončení účinnosti zákona už správce nebyl ze zákona povinen pokračovat v provozu společnosti. Informoval věřitele (zabezpečené i nezabezpečené), že ztráty NCHZ se od vyhlášení konkurzu průběžně zvyšovaly a že náklady na provoz podniku byly vyšší než výnosy z jeho provozu. I přesto, že věřitelský výbor si byl vědom špatného stavu společnosti, všichni věřitelé ve věřitelském výboru, jakož i zabezpečení věřitelé se v lednu 2011 dohodli, že NCHZ budou pokračovat v provozu. Uvedené usnesení následně potvrdil konkurzní soud v souladu se slovenským zákonem o konkurzu, a tím se stalo pro správce závazné.

5.3.1.   Přiřaditelnost opatření a hospodářská výhoda

| (103) | Pokračování provozu NCHZ po skončení účinnosti zákona vycházelo z rozhodnutí výboru věřitelů (reprezentativního orgánu nezabezpečených věřitelů), jehož členy byly většinou soukromé společnosti. Formální vyšetřovací řízení ukázalo, že žádný člen výboru věřitelů ani zabezpečení věřitelé neměli právo veta ve smyslu slovenského zákona o konkurzu. Rozhodnutí v těchto orgánech se totiž přijímala většinou hlasů. Žádný státní subjekt by proto nedokázal prosadit své zájmy, aby dluhy dále nenarůstaly. |
| --- | --- |

(103)

Pokračování provozu NCHZ po skončení účinnosti zákona vycházelo z rozhodnutí výboru věřitelů (reprezentativního orgánu nezabezpečených věřitelů), jehož členy byly většinou soukromé společnosti. Formální vyšetřovací řízení ukázalo, že žádný člen výboru věřitelů ani zabezpečení věřitelé neměli právo veta ve smyslu slovenského zákona o konkurzu. Rozhodnutí v těchto orgánech se totiž přijímala většinou hlasů. Žádný státní subjekt by proto nedokázal prosadit své zájmy, aby dluhy dále nenarůstaly.

| (104) | Je tedy možno konstatovat, že pokračování provozu NCHZ vycházelo z rozhodnutí přijatého soukromými věřiteli, zatímco veřejní věřitelé neměli možnost vetovat pokračování provozu NCHZ. Proto rozhodnutí o pokračování provozu NCHZ po uplynutí platnosti zákona není možné považovat za opatření z iniciativy státu. |
| --- | --- |

(104)

Je tedy možno konstatovat, že pokračování provozu NCHZ vycházelo z rozhodnutí přijatého soukromými věřiteli, zatímco veřejní věřitelé neměli možnost vetovat pokračování provozu NCHZ. Proto rozhodnutí o pokračování provozu NCHZ po uplynutí platnosti zákona není možné považovat za opatření z iniciativy státu.

| (105) | Tato skutečnost rovněž ukazuje, že rozhodnutí různých veřejných věřitelů aktivně podpořit provoz NCHZ ve 2. období bylo přijato ve stejné době a za stejných podmínek (pari passu) jako rozhodnutí srovnatelných soukromých věřitelů, což znamená, že veřejní věřitelé jednali v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(105)

Tato skutečnost rovněž ukazuje, že rozhodnutí různých veřejných věřitelů aktivně podpořit provoz NCHZ ve 2. období bylo přijato ve stejné době a za stejných podmínek (pari passu) jako rozhodnutí srovnatelných soukromých věřitelů, což znamená, že veřejní věřitelé jednali v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství.

| (106) | Kromě toho Komise v zájmu úplnosti ověřila hospodářskou analýzu vypracovanou správcem, kterou měli v příslušné době k dispozici věřitelé i soud. V této analýze je uvedeno několik možných scénářů a porovnání nákladů a výnosů z hlediska věřitelů NCHZ. V analýze se uvádí zejména to, že přerušení provozu NCHZ by vedlo k výrazným nákladům v celkové výši více než 48 milionů EUR. Hlavní část se týkala nákladů souvisejících se zavřením a ekologickým vyčistěním prostorů chemické výroby (přibližně 37,3 milionu EUR) a personálních nákladů (10,5 milionu EUR při splnění všech povinností vyplývajících ze zákona). Současně se očekávaly výnosy z prodeje jednotlivých částí majetku ve výši 47 až 52 milionů EUR (bez zohlednění dodatečných nákladů na demontáž a odstranění vybavení). |
| --- | --- |

(106)

Kromě toho Komise v zájmu úplnosti ověřila hospodářskou analýzu vypracovanou správcem, kterou měli v příslušné době k dispozici věřitelé i soud. V této analýze je uvedeno několik možných scénářů a porovnání nákladů a výnosů z hlediska věřitelů NCHZ. V analýze se uvádí zejména to, že přerušení provozu NCHZ by vedlo k výrazným nákladům v celkové výši více než 48 milionů EUR. Hlavní část se týkala nákladů souvisejících se zavřením a ekologickým vyčistěním prostorů chemické výroby (přibližně 37,3 milionu EUR) a personálních nákladů (10,5 milionu EUR při splnění všech povinností vyplývajících ze zákona). Současně se očekávaly výnosy z prodeje jednotlivých částí majetku ve výši 47 až 52 milionů EUR (bez zohlednění dodatečných nákladů na demontáž a odstranění vybavení).

| (107) | Protože neuhrazené závazky (veřejné i soukromé) vzniklé v důsledku provozu během konkurzního řízení (v té době 16 milionů EUR) měly přednostní zacházení, žádná z pohledávek vzniklých před vyhlášením konkurzu by nebyla uspokojena. Na druhé straně se v analýze uvádí, že při prodeji podniku s pokračujícím provozem se předpokládaly vyšší výnosy, protože některé části technologického vybavení by se při přerušení provozu nevratně poškodily. V analýze se dále uvádí, že i přesto, že první veřejná soutěž nebyla úspěšná, existovalo několik subjektů, které měli o koupi podniku zájem. V analýze se celkově dospělo k závěru, že je v zájmu věřitelů pokračovat v provozu NCHZ a prodat je jako fungující podnik. |
| --- | --- |

(107)

Protože neuhrazené závazky (veřejné i soukromé) vzniklé v důsledku provozu během konkurzního řízení (v té době 16 milionů EUR) měly přednostní zacházení, žádná z pohledávek vzniklých před vyhlášením konkurzu by nebyla uspokojena. Na druhé straně se v analýze uvádí, že při prodeji podniku s pokračujícím provozem se předpokládaly vyšší výnosy, protože některé části technologického vybavení by se při přerušení provozu nevratně poškodily. V analýze se dále uvádí, že i přesto, že první veřejná soutěž nebyla úspěšná, existovalo několik subjektů, které měli o koupi podniku zájem. V analýze se celkově dospělo k závěru, že je v zájmu věřitelů pokračovat v provozu NCHZ a prodat je jako fungující podnik.

| (108) | Hospodářská analýza vypracovaná správcem byla doplněna také analýzou vypracovanou vedením NCHZ. V této analýze se uvedla očekávaná reálná hodnota majetku společnosti v případě přerušení provozu jen ve výši 15,5 milionu EUR, kvůli čemuž bylo přerušení provozu NCHZ pro věřitele ještě méně atraktivní. Ve studii se dále argumentovalo, že společnost je možné úspěšně prodat po určitých restrukturalizačních opatřeních, která mají být přijata (zákon poměrně ztížil propouštění pracovníků, ke snížení počtu zaměstnanců proto NCHZ přistoupily až po skončení účinnosti zákona na počátku druhého období). Ve studii se celkově dospělo i k závěru, že nejlepší alternativou pro věřitele je prodej NCHZ jako fungující společnosti. |
| --- | --- |

(108)

Hospodářská analýza vypracovaná správcem byla doplněna také analýzou vypracovanou vedením NCHZ. V této analýze se uvedla očekávaná reálná hodnota majetku společnosti v případě přerušení provozu jen ve výši 15,5 milionu EUR, kvůli čemuž bylo přerušení provozu NCHZ pro věřitele ještě méně atraktivní. Ve studii se dále argumentovalo, že společnost je možné úspěšně prodat po určitých restrukturalizačních opatřeních, která mají být přijata (zákon poměrně ztížil propouštění pracovníků, ke snížení počtu zaměstnanců proto NCHZ přistoupily až po skončení účinnosti zákona na počátku druhého období). Ve studii se celkově dospělo i k závěru, že nejlepší alternativou pro věřitele je prodej NCHZ jako fungující společnosti.

| (109) | Návrh na pokračování provozu vycházející z těchto dvou dokumentů následně přijali všichni věřitelé, veřejní i soukromí. Komise konstatuje, že v období konkurzu se zvyšoval také dluh nejméně několika soukromých věřitelů, který na konci dosáhl výše 11,5 milionu EUR. |
| --- | --- |

(109)

Návrh na pokračování provozu vycházející z těchto dvou dokumentů následně přijali všichni věřitelé, veřejní i soukromí. Komise konstatuje, že v období konkurzu se zvyšoval také dluh nejméně několika soukromých věřitelů, který na konci dosáhl výše 11,5 milionu EUR.

| (110) | Hloubkový průzkum kromě toho ukázal, že hrozba další akumulace dluhů vůči NCHZ během pokračování provozu se přímo týkala jen dvou ze čtyř veřejných věřitelů zastoupených v orgánech věřitelů (Fond národního majetku, Environmentální fond, Slovenská záruční a rozvojová banka a Mesto Nováky). Byly to Environmentální fond, jehož dodatečné pohledávky během 2. období dosáhly výše pouze [100–500] tisíc EUR, a Mesto Nováky, jehož dodatečné neuhrazené dluhy během 2. období dosáhly výše [300–800] tisíc EUR. Hlavní veřejní věřitelé, jejichž dluh se během konkurzního řízení zvyšoval, zejména zdravotní a sociální pojišťovny, nebyli zastoupeni v žádném z orgánů věřitelů, které rozhodovaly o pokračování provozu NCHZ. Neměli proto možnost přímo ovlivnit rozhodování, a tak nemohli zabránit dalšímu provozu NCHZ. Tito veřejní věřitelé využili všechny možnosti s cílem vymoci své dluhy tím, že přihlásili své pohledávky u správce konkurzní podstaty a využili všechny mechanismy na vymáhání dostupné podle zákona o konkurzu. |
| --- | --- |

(110)

Hloubkový průzkum kromě toho ukázal, že hrozba další akumulace dluhů vůči NCHZ během pokračování provozu se přímo týkala jen dvou ze čtyř veřejných věřitelů zastoupených v orgánech věřitelů (Fond národního majetku, Environmentální fond, Slovenská záruční a rozvojová banka a Mesto Nováky). Byly to Environmentální fond, jehož dodatečné pohledávky během 2. období dosáhly výše pouze [100–500] tisíc EUR, a Mesto Nováky, jehož dodatečné neuhrazené dluhy během 2. období dosáhly výše [300–800] tisíc EUR. Hlavní veřejní věřitelé, jejichž dluh se během konkurzního řízení zvyšoval, zejména zdravotní a sociální pojišťovny, nebyli zastoupeni v žádném z orgánů věřitelů, které rozhodovaly o pokračování provozu NCHZ. Neměli proto možnost přímo ovlivnit rozhodování, a tak nemohli zabránit dalšímu provozu NCHZ. Tito veřejní věřitelé využili všechny možnosti s cílem vymoci své dluhy tím, že přihlásili své pohledávky u správce konkurzní podstaty a využili všechny mechanismy na vymáhání dostupné podle zákona o konkurzu.

| (111) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že chování různých státních subjektů odpovídalo kritériím testu soukromého věřitele. |
| --- | --- |

(111)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že chování různých státních subjektů odpovídalo kritériím testu soukromého věřitele.

| (112) | Komise proto dospěla k závěru, že NCHZ ve druhém období, kdy se již neuplatňoval zákon a NCHZ pokračovaly v provozu na základě rozhodnutí věřitelského výboru, neměly prospěch z výhody vůči svým konkurentům, již by nezískaly za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(112)

Komise proto dospěla k závěru, že NCHZ ve druhém období, kdy se již neuplatňoval zákon a NCHZ pokračovaly v provozu na základě rozhodnutí věřitelského výboru, neměly prospěch z výhody vůči svým konkurentům, již by nezískaly za běžných tržních podmínek.

5.3.2.   Závěr o existenci státní podpory

| (113) | Protože nejméně dvě z kumulativních podmínek na stanovení státní podpory (přiřaditelnost opatření státu a existence hospodářské výhody) nejsou splněny, dospěla Komise k závěru, že pokračování provozu NCHZ na základě rozhodnutí věřitelského výboru nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(113)

Protože nejméně dvě z kumulativních podmínek na stanovení státní podpory (přiřaditelnost opatření státu a existence hospodářské výhody) nejsou splněny, dospěla Komise k závěru, že pokračování provozu NCHZ na základě rozhodnutí věřitelského výboru nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

5.4.   Neoprávněná podpora

| (114) | Komise konstatuje, že vzhledem k tomu, že uplatnění zákona na NCHZ představuje státní podporu, tato podpora byla poskytnuta v rozporu s oznamovací povinností a povinností zdržet se jednání, která jsou stanovena v čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise proto konstatuje, že podpora poskytnutá ve prospěch NCHZ představuje neoprávněnou státní podporu. |
| --- | --- |

(114)

Komise konstatuje, že vzhledem k tomu, že uplatnění zákona na NCHZ představuje státní podporu, tato podpora byla poskytnuta v rozporu s oznamovací povinností a povinností zdržet se jednání, která jsou stanovena v čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise proto konstatuje, že podpora poskytnutá ve prospěch NCHZ představuje neoprávněnou státní podporu.

5.5.   Slučitelnost opatření s vnitřním trhem

| (115) | Pokud opatření uvedené výše představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí se jeho slučitelnost posuzovat na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku. |
| --- | --- |

(115)

Pokud opatření uvedené výše představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí se jeho slučitelnost posuzovat na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 uvedeného článku.

| (116) | Podle judikatury Soudního dvora je úkolem členských států uvést možné důvody slučitelnosti s vnitřním trhem a prokázat, že podmínky takové slučitelnosti jsou splněny (18). Slovenské orgány se domnívají, že opatření nepředstavují státní podporu, a neuvedly žádné možné důvody, na základě kterých lze posoudit slučitelnost. |
| --- | --- |

(116)

Podle judikatury Soudního dvora je úkolem členských států uvést možné důvody slučitelnosti s vnitřním trhem a prokázat, že podmínky takové slučitelnosti jsou splněny (18). Slovenské orgány se domnívají, že opatření nepředstavují státní podporu, a neuvedly žádné možné důvody, na základě kterých lze posoudit slučitelnost.

| (117) | Komise přesto posoudila, zda by se na posuzované opatření vztahoval prima facie některý z důvodů stanovených v SFEU. |
| --- | --- |

(117)

Komise přesto posoudila, zda by se na posuzované opatření vztahoval prima facie některý z důvodů stanovených v SFEU.

| (118) | Vzhledem k tomu, že NCHZ byly předmětem konkurzního řízení v době poskytnutí opatření, byly očividně podnikem v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (19) (dále jen „pokyny o záchraně a restrukturalizaci“). |
| --- | --- |

(118)

Vzhledem k tomu, že NCHZ byly předmětem konkurzního řízení v době poskytnutí opatření, byly očividně podnikem v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (19) (dále jen „pokyny o záchraně a restrukturalizaci“).

| (119) | Proto by se jakékoli posouzení slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem mělo v zásadě provést na základě kritérií stanovených v uvedených pokynech. |
| --- | --- |

(119)

Proto by se jakékoli posouzení slučitelnosti státní podpory s vnitřním trhem mělo v zásadě provést na základě kritérií stanovených v uvedených pokynech.

| (120) | Komise konstatuje, že podmínky poskytování podpory na záchranu stanovené v části 3.1 pokynů o záchraně a restrukturalizaci zřejmě nebyly splněny: opatření zejména nezahrnují likvidní podporu ve formě úvěrových záruk nebo ve formě úvěrů a nebyla doložena závazkem Slovenska oznámit Komisi plán restrukturalizace nebo plán likvidace atd. |
| --- | --- |

(120)

Komise konstatuje, že podmínky poskytování podpory na záchranu stanovené v části 3.1 pokynů o záchraně a restrukturalizaci zřejmě nebyly splněny: opatření zejména nezahrnují likvidní podporu ve formě úvěrových záruk nebo ve formě úvěrů a nebyla doložena závazkem Slovenska oznámit Komisi plán restrukturalizace nebo plán likvidace atd.

| (121) | Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, která je vymezena v části 3.2 pokynů o záchraně a restrukturalizaci, Komise konstatuje, že Slovensko neoznámilo žádné z uvedených opatření jako podporu na restrukturalizaci a že neprokázalo, že existují jakékoli z prvků potřebných k tomu, aby se tato opatření mohla považovat za podporu na restrukturalizaci (plán restrukturalizace, vlastní příspěvek, kompenzační opatření atd.). |
| --- | --- |

(121)

Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, která je vymezena v části 3.2 pokynů o záchraně a restrukturalizaci, Komise konstatuje, že Slovensko neoznámilo žádné z uvedených opatření jako podporu na restrukturalizaci a že neprokázalo, že existují jakékoli z prvků potřebných k tomu, aby se tato opatření mohla považovat za podporu na restrukturalizaci (plán restrukturalizace, vlastní příspěvek, kompenzační opatření atd.).

| (122) | V bodě 34 pokynů o záchraně a restrukturalizaci se vyžaduje, aby bylo poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí být ve všech případech jednotlivé podpory schválen Komisí. Podpora byla v tomto případě poskytnuta bez hodnověrného plánu restrukturalizace, který by splňoval podmínky stanovené v pokynech o záchraně a restrukturalizaci. Tato okolnost by sama o sobě stačila na vyloučení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(122)

V bodě 34 pokynů o záchraně a restrukturalizaci se vyžaduje, aby bylo poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí být ve všech případech jednotlivé podpory schválen Komisí. Podpora byla v tomto případě poskytnuta bez hodnověrného plánu restrukturalizace, který by splňoval podmínky stanovené v pokynech o záchraně a restrukturalizaci. Tato okolnost by sama o sobě stačila na vyloučení slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.

| (123) | Komise kromě toho poznamenává, že Slovensko neupozornilo Komisi na žádné skutečnosti, které by zabezpečily soulad s požadavky potřebnými pro konstatování, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná: obnovení dlouhodobé životaschopnosti NCHZ, přijatelné úrovně vlastního příspěvku, náležitá kompenzační opatření atd. |
| --- | --- |

(123)

Komise kromě toho poznamenává, že Slovensko neupozornilo Komisi na žádné skutečnosti, které by zabezpečily soulad s požadavky potřebnými pro konstatování, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná: obnovení dlouhodobé životaschopnosti NCHZ, přijatelné úrovně vlastního příspěvku, náležitá kompenzační opatření atd.

| (124) | Komise dospěla k závěru, že výše uvedené opatření není na základě pokynů o záchraně a restrukturalizaci slučitelné, a proto představuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(124)

Komise dospěla k závěru, že výše uvedené opatření není na základě pokynů o záchraně a restrukturalizaci slučitelné, a proto představuje státní podporu, která není slučitelná s vnitřním trhem.

5.6.   Vymáhání podpory

| (125) | Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora by Komise měla za běžných podmínek rozhodnout, že dotčený členský stát musí zrušit neoprávněně poskytnutou podporu, když se zjistí, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem (20). Soudní dvůr rovněž důsledně zastává názor, že cílem povinnosti členského státu zrušit podporu, která je prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem, je obnovení předtím existující situace (21). |
| --- | --- |

(125)

Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora by Komise měla za běžných podmínek rozhodnout, že dotčený členský stát musí zrušit neoprávněně poskytnutou podporu, když se zjistí, že tato podpora je neslučitelná s vnitřním trhem (20). Soudní dvůr rovněž důsledně zastává názor, že cílem povinnosti členského státu zrušit podporu, která je prohlášena za neslučitelnou s vnitřním trhem, je obnovení předtím existující situace (21).

| (126) | Soudní dvůr v této souvislosti konstatoval, že tohoto cíle se dosáhne, když příjemce vrátí částky poskytnuté ve formě neoprávněné podpory, čímž se ztratí výhoda, kterou využíval oproti svým konkurentům na trhu, a obnoví se situace před vyplacením podpory (22). |
| --- | --- |

(126)

Soudní dvůr v této souvislosti konstatoval, že tohoto cíle se dosáhne, když příjemce vrátí částky poskytnuté ve formě neoprávněné podpory, čímž se ztratí výhoda, kterou využíval oproti svým konkurentům na trhu, a obnoví se situace před vyplacením podpory (22).

| (127) | V souladu s judikaturou čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (23) stanoví, že „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...]“. |
| --- | --- |

(127)

V souladu s judikaturou čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (23) stanoví, že „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...]“.

| (128) | Protože tedy v rozporu s článkem 108 Smlouvy žádné z předmětných opatření nebylo oznámeno Komisi a tato opatření je nutno považovat za neoprávněnou a neslučitelnou podporu, poskytnuté prostředky se musí vymoci s cílem obnovit situaci, jež existovala na trhu před jejich poskytnutím. Vymáhání by se mělo vztahovat na období od poskytnutí výhody, tedy od okamžiku, kdy byla podpora daná k dispozici příjemci, až do okamžiku skutečného vrácení, a částky, které se mají vymoci, by měly zahrnovat i úroky až do skutečného vrácení. Při vymáhání se zohlední částky neuhrazených dluhů představujících státní podporu, které už byly prokazatelně splaceny z výnosů z prodeje majetku NCHZ. |
| --- | --- |

(128)

Protože tedy v rozporu s článkem 108 Smlouvy žádné z předmětných opatření nebylo oznámeno Komisi a tato opatření je nutno považovat za neoprávněnou a neslučitelnou podporu, poskytnuté prostředky se musí vymoci s cílem obnovit situaci, jež existovala na trhu před jejich poskytnutím. Vymáhání by se mělo vztahovat na období od poskytnutí výhody, tedy od okamžiku, kdy byla podpora daná k dispozici příjemci, až do okamžiku skutečného vrácení, a částky, které se mají vymoci, by měly zahrnovat i úroky až do skutečného vrácení. Při vymáhání se zohlední částky neuhrazených dluhů představujících státní podporu, které už byly prokazatelně splaceny z výnosů z prodeje majetku NCHZ.

| (129) | Vzhledem k prodeji podniku NCHZ společnostem Via Chem Slovakia a Fortischem bude Komise zkoumat možnou hospodářskou návaznost mezi těmito společnostmi s cílem analyzovat, zda se má vymáhání rozšířit i na ně. |
| --- | --- |

(129)

Vzhledem k prodeji podniku NCHZ společnostem Via Chem Slovakia a Fortischem bude Komise zkoumat možnou hospodářskou návaznost mezi těmito společnostmi s cílem analyzovat, zda se má vymáhání rozšířit i na ně.

5.7.   Hospodářská návaznost NCHZ prostřednictvím prodeje podniku

| (130) | Jak už bylo uvedeno, v případě negativního rozhodnutí Komise ve vztahu k vymáhání neslučitelné podpory podniku ve smyslu článků 107 a 108 SFEU se od dotčeného členského státu vyžaduje, aby neslučitelnou podporu vymohl. Tato povinnost může být rozšířena na novou společnost, na kterou dotčená společnost převedla nebo které prodala část svých aktiv, pokud takovýto převod nebo prodej povedou k závěru, že mezi těmito společnostmi existuje hospodářská návaznost (24). |
| --- | --- |

(130)

Jak už bylo uvedeno, v případě negativního rozhodnutí Komise ve vztahu k vymáhání neslučitelné podpory podniku ve smyslu článků 107 a 108 SFEU se od dotčeného členského státu vyžaduje, aby neslučitelnou podporu vymohl. Tato povinnost může být rozšířena na novou společnost, na kterou dotčená společnost převedla nebo které prodala část svých aktiv, pokud takovýto převod nebo prodej povedou k závěru, že mezi těmito společnostmi existuje hospodářská návaznost (24).

| (131) | Pokud jde o účel transakce, Komise konstatuje, že i když nemá přímý důkaz, že záměrem transakce bylo vyhnout se účinkům případného rozhodnutí o vymáhání, slovenským orgánům bylo jasné, že Komise vedla předběžné vyšetřování stížnosti proti NCHZ od 17. října 2011 [viz 2. bod odůvodnění] a že existoval nárok na uhrazení pokuty za kartel ve výši 19,6 milionu EUR uložené NCHZ rozhodnutím z 22. července 2009 [viz 12. bod odůvodnění]. |
| --- | --- |

(131)

Pokud jde o účel transakce, Komise konstatuje, že i když nemá přímý důkaz, že záměrem transakce bylo vyhnout se účinkům případného rozhodnutí o vymáhání, slovenským orgánům bylo jasné, že Komise vedla předběžné vyšetřování stížnosti proti NCHZ od 17. října 2011 [viz 2. bod odůvodnění] a že existoval nárok na uhrazení pokuty za kartel ve výši 19,6 milionu EUR uložené NCHZ rozhodnutím z 22. července 2009 [viz 12. bod odůvodnění].

| (132) | Podle rozsudku Soudního dvora ve věci Itálie a SIM 2/Komise (25), ze kterého vycházela Komise ve svých rozhodnutích o společnostech Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM (26), je posouzení hospodářské návaznosti mezi příjemcem podpory a podnikem, na který byla jeho aktiva převedena, založeno na určitém souboru ukazatelů. Lze zohlednit tyto faktory: to, zda prodejní cena odpovídá tržní ceně, rozsah prodaných aktiv (aktiva a závazky, zachování pracovní síly, majetek jako celek), totožnost kupujících, okamžik prodeje (po zahájení předběžného posouzení, formálního vyšetřovacího řízení nebo po konečném rozhodnutí) a hospodářská logika operace. Tento soubor ukazatelů potvrdil soud v rozsudku ze dne 28. března 2012 ve věci Ryanair/Komise (27), kterým bylo potvrzeno rozhodnutí Alitalia. |
| --- | --- |

(132)

Podle rozsudku Soudního dvora ve věci Itálie a SIM 2/Komise (25), ze kterého vycházela Komise ve svých rozhodnutích o společnostech Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM (26), je posouzení hospodářské návaznosti mezi příjemcem podpory a podnikem, na který byla jeho aktiva převedena, založeno na určitém souboru ukazatelů. Lze zohlednit tyto faktory: to, zda prodejní cena odpovídá tržní ceně, rozsah prodaných aktiv (aktiva a závazky, zachování pracovní síly, majetek jako celek), totožnost kupujících, okamžik prodeje (po zahájení předběžného posouzení, formálního vyšetřovacího řízení nebo po konečném rozhodnutí) a hospodářská logika operace. Tento soubor ukazatelů potvrdil soud v rozsudku ze dne 28. března 2012 ve věci Ryanair/Komise (27), kterým bylo potvrzeno rozhodnutí Alitalia.

| (133) | Vzhledem k prodeji podniku NCHZ společnosti Via Chem Slovakia a následně společnosti Fortischem proto Komise bude na základě výše uvedených kritérií analyzovat, zda existuje hospodářská návaznost mezi NCHZ a podnikem, který nakonec získal a v současnosti provozuje Fortischem. |
| --- | --- |

(133)

Vzhledem k prodeji podniku NCHZ společnosti Via Chem Slovakia a následně společnosti Fortischem proto Komise bude na základě výše uvedených kritérií analyzovat, zda existuje hospodářská návaznost mezi NCHZ a podnikem, který nakonec získal a v současnosti provozuje Fortischem.

| (134) | Komise se domnívá, že je nesprávné odděleně analyzovat hospodářskou návaznost dvou transakcí vedoucích k získání obchodních činností NCHZ společnosti Fortischem, tj. nejprve prodej společnosti Via Chem Slovakia a potom prodej společnosti Fortischem. Via Chem Slovakia prodala podnik společnosti Fortischem v rámci druhé transakce 1. srpna 2012, tj. pouze jeden den po ukončení první transakce. Via Chem Slovakia proto ve skutečnosti nikdy neřídila ani neprovozovala činnosti podniku NCHZ, který získala. |
| --- | --- |

(134)

Komise se domnívá, že je nesprávné odděleně analyzovat hospodářskou návaznost dvou transakcí vedoucích k získání obchodních činností NCHZ společnosti Fortischem, tj. nejprve prodej společnosti Via Chem Slovakia a potom prodej společnosti Fortischem. Via Chem Slovakia prodala podnik společnosti Fortischem v rámci druhé transakce 1. srpna 2012, tj. pouze jeden den po ukončení první transakce. Via Chem Slovakia proto ve skutečnosti nikdy neřídila ani neprovozovala činnosti podniku NCHZ, který získala.

| (135) | Komise uznává, že rozsah těchto dvou transakcí není přesně stejný, protože Via Chem Slovakia si ponechala ve vlastnictví určitý nemovitý majetek (budovy a pozemky). Z poskytnutých informací je však zřejmé, že všechny hospodářské činnosti NCHZ, které získala Via Chem Slovakia, byly okamžitě převedeny na Fortischem. S výjimkou nemovitého majetku převzal Fortischem od Via Chem Slovakia veškerý majetek a práva související s chemickou výrobou (výrobní stroje a zařízení, smlouvy atd.), jakož i závazky související s chemickou výrobou (včetně všech pracovních smluv). Nemovitý majetek, který nebyl prodán společnosti Fortischem, ale byl potřebný na pokračování hospodářských činností NCHZ, byl společnosti Fortischem poskytnut na základě smlouvy o pronájmu. Komise bude proto přímo analyzovat, zda existuje hospodářská návaznost mezi NCHZ a jejich obchodními činnostmi, které získal Fortischem. Zvláštnosti obou transakcí se zohlední v rozsahu, v jakém jsou relevantní pro toto posouzení. |
| --- | --- |

(135)

Komise uznává, že rozsah těchto dvou transakcí není přesně stejný, protože Via Chem Slovakia si ponechala ve vlastnictví určitý nemovitý majetek (budovy a pozemky). Z poskytnutých informací je však zřejmé, že všechny hospodářské činnosti NCHZ, které získala Via Chem Slovakia, byly okamžitě převedeny na Fortischem. S výjimkou nemovitého majetku převzal Fortischem od Via Chem Slovakia veškerý majetek a práva související s chemickou výrobou (výrobní stroje a zařízení, smlouvy atd.), jakož i závazky související s chemickou výrobou (včetně všech pracovních smluv). Nemovitý majetek, který nebyl prodán společnosti Fortischem, ale byl potřebný na pokračování hospodářských činností NCHZ, byl společnosti Fortischem poskytnut na základě smlouvy o pronájmu. Komise bude proto přímo analyzovat, zda existuje hospodářská návaznost mezi NCHZ a jejich obchodními činnostmi, které získal Fortischem. Zvláštnosti obou transakcí se zohlední v rozsahu, v jakém jsou relevantní pro toto posouzení.

5.7.1.   Prodejní cena

| (136) | Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjádřila pochybnosti, zda cena 2,2 milionu EUR, kterou uhradila za majetek společnosti společnost Via Chem Slovakia, vítěz veřejné soutěže, představovala tržní cenu. |
| --- | --- |

(136)

Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyjádřila pochybnosti, zda cena 2,2 milionu EUR, kterou uhradila za majetek společnosti společnost Via Chem Slovakia, vítěz veřejné soutěže, představovala tržní cenu.

| (137) | Veřejná soutěž se uskutečnila s podmínkami, které pravděpodobně mohly snížit hodnotu majetku. Podle podmínek veřejné soutěže se mohli potenciální uchazeči rozhodnout, zda předloží svou nabídku s převzetím „závazků nabyvatele“ nebo bez jejich převzetí [podrobnosti jsou uvedeny v bodech (17) a (18)]. |
| --- | --- |

(137)

Veřejná soutěž se uskutečnila s podmínkami, které pravděpodobně mohly snížit hodnotu majetku. Podle podmínek veřejné soutěže se mohli potenciální uchazeči rozhodnout, zda předloží svou nabídku s převzetím „závazků nabyvatele“ nebo bez jejich převzetí [podrobnosti jsou uvedeny v bodech (17) a (18)].

| (138) | V pravidlech veřejné soutěže bylo stanoveno, že když bude nejvyšší nabídka od uchazeče, který se rozhodl nepřevzít závazky, uchazeč s nejvyšší nabídkou, který je převezme, bude mít možnost nejvyšší nabídku dorovnat. Komise se domnívá, že tato možnost pro jednoho uchazeče, aby zvýšil svou nabídku po předložení všech nabídek, může odradit potenciální účastníky a/nebo mít negativní vliv na nabídky, které byly předloženy. |
| --- | --- |

(138)

V pravidlech veřejné soutěže bylo stanoveno, že když bude nejvyšší nabídka od uchazeče, který se rozhodl nepřevzít závazky, uchazeč s nejvyšší nabídkou, který je převezme, bude mít možnost nejvyšší nabídku dorovnat. Komise se domnívá, že tato možnost pro jednoho uchazeče, aby zvýšil svou nabídku po předložení všech nabídek, může odradit potenciální účastníky a/nebo mít negativní vliv na nabídky, které byly předloženy.

| (139) | Jedním z prvků, kterým se zabezpečuje dosažení nejvyšší ceny ve veřejné soutěži, je totiž nejistota, pokud jde o ceny nabídnuté ostatními uchazeči. Jestliže uchazeč, který předloží nabídku s převzetím závazků, ví, že je nutné, aby jeho nabídka byla nejvyšší jen mezi nabídkami s převzetím závazků, a že bude moci dorovnat svou nabídku na úroveň nejvyššího uchazeče s nabídkou bez převzetí závazků, jeho nabídka je potenciálně nižší, než kdyby v podmínkách veřejné soutěže tato možnost dorovnání stanovena nebyla. |
| --- | --- |

(139)

Jedním z prvků, kterým se zabezpečuje dosažení nejvyšší ceny ve veřejné soutěži, je totiž nejistota, pokud jde o ceny nabídnuté ostatními uchazeči. Jestliže uchazeč, který předloží nabídku s převzetím závazků, ví, že je nutné, aby jeho nabídka byla nejvyšší jen mezi nabídkami s převzetím závazků, a že bude moci dorovnat svou nabídku na úroveň nejvyššího uchazeče s nabídkou bez převzetí závazků, jeho nabídka je potenciálně nižší, než kdyby v podmínkách veřejné soutěže tato možnost dorovnání stanovena nebyla.

| (140) | Kromě toho by tato podmínka mohla odradit uchazeče, kteří si nepřejí předložit nabídku s převzetím závazků, protože vědí, že i kdyby jejich nabídka byla nejvyšší, jejich nabídka může být odmítnuta, protože jiný kupující, který je připraven závazky převzít, může svou nabídku zvýšit. Když k tomu dojde, uchazeč s nabídkou bez převzetí závazků nedostane příležitost předložit novou nabídku a nabídnout vyšší kupní cenu. |
| --- | --- |

(140)

Kromě toho by tato podmínka mohla odradit uchazeče, kteří si nepřejí předložit nabídku s převzetím závazků, protože vědí, že i kdyby jejich nabídka byla nejvyšší, jejich nabídka může být odmítnuta, protože jiný kupující, který je připraven závazky převzít, může svou nabídku zvýšit. Když k tomu dojde, uchazeč s nabídkou bez převzetí závazků nedostane příležitost předložit novou nabídku a nabídnout vyšší kupní cenu.

| (141) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem se zdá, že podmínky veřejné soutěže upřednostňovaly uchazeče přebírající závazky, protože v případě, že dva uchazeči nabídnou stejnou cenu, jeden s převzetím závazků a druhý bez jejich převzetí, nabídka s převzetím dostane přednost před tou druhou. To by mohlo představovat náznak, že cena, které by se dosáhlo bez převzetí závazků, by mohla být vyšší než cena nabídnutá vítězným uchazečům. Lze se odůvodněně domnívat, že povinnost splnit přebírané závazky má pro kupujícího finanční důsledky, které zohledňuje při podávání nabídky. Bez převzetí závazků by proto byla cena nabídnutá uvedeným kupujícím pravděpodobně vyšší. |
| --- | --- |

(141)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem se zdá, že podmínky veřejné soutěže upřednostňovaly uchazeče přebírající závazky, protože v případě, že dva uchazeči nabídnou stejnou cenu, jeden s převzetím závazků a druhý bez jejich převzetí, nabídka s převzetím dostane přednost před tou druhou. To by mohlo představovat náznak, že cena, které by se dosáhlo bez převzetí závazků, by mohla být vyšší než cena nabídnutá vítězným uchazečům. Lze se odůvodněně domnívat, že povinnost splnit přebírané závazky má pro kupujícího finanční důsledky, které zohledňuje při podávání nabídky. Bez převzetí závazků by proto byla cena nabídnutá uvedeným kupujícím pravděpodobně vyšší.

| (142) | Slovensko tvrdí, že ani uchazeč předkládající nabídku s převzetím závazků by nemohl mít jistotu, že se nezúčastní žádný další uchazeč nabízející převzetí závazků s potenciálně vyšší nabídkou. To však nezpochybňuje skutečnost, že s uchazeči s nabídkou bez převzetí závazků se všeobecně zacházelo méně příznivě než s uchazeči s nabídkou s převzetím závazků a že tato skutečnost mohla potenciální uchazeče, kteří si nepřáli převzít závazky, odradit od účasti. |
| --- | --- |

(142)

Slovensko tvrdí, že ani uchazeč předkládající nabídku s převzetím závazků by nemohl mít jistotu, že se nezúčastní žádný další uchazeč nabízející převzetí závazků s potenciálně vyšší nabídkou. To však nezpochybňuje skutečnost, že s uchazeči s nabídkou bez převzetí závazků se všeobecně zacházelo méně příznivě než s uchazeči s nabídkou s převzetím závazků a že tato skutečnost mohla potenciální uchazeče, kteří si nepřáli převzít závazky, odradit od účasti.

| (143) | Slovensko také tvrdí, že vzhledem k celkovému objemu závazků, které přesahují 11 milionů EUR, bylo vysoce nepravděpodobné, že by kterýkoli účastník soutěže předložil nabídku s převzetím těchto závazků. Tvrdí, že zejména s ohledem na cenu ve výši pouhých dvou milionů EUR nabídnutou během první veřejné soutěže by žádný racionální účastník soutěže nepřevzal závazky s takovými finančními důsledky. Závazky skutečně zahrnovaly investice ve výši nejméně 11 milionů EUR. Tato investice je však označena jako investice do opatření na zabezpečení souladu s platnými předpisy v oblasti životního prostředí, které jsou potřebné na pokračování chemické výroby. Každý uchazeč, který chtěl pokračovat v chemické výrobě, by musel takovouto částku investovat, a tuto částku tedy museli zohlednit i uchazeči s nabídkou bez převzetí závazků. Jestliže další dva závazky [uvedené v 17. bodě odůvodnění] skutečně měly potenciální vliv na cenu, nabyvatel, který plánuje zachovat nebo dokonce rozšířit činnosti NCHZ, by tyto závazky nepovažoval za nadměrně zatěžující vzhledem k výhodě poskytnuté ve veřejné soutěži zájemcům, kteří by převzali závazky. Možnost předložení nabídky s přijetím závazků proto není možné vyloučit jako „mimořádně nepravděpodobnou“, a tato možnost tedy mohla ovlivnit cenu nabídnutou v soutěži. |
| --- | --- |

(143)

Slovensko také tvrdí, že vzhledem k celkovému objemu závazků, které přesahují 11 milionů EUR, bylo vysoce nepravděpodobné, že by kterýkoli účastník soutěže předložil nabídku s převzetím těchto závazků. Tvrdí, že zejména s ohledem na cenu ve výši pouhých dvou milionů EUR nabídnutou během první veřejné soutěže by žádný racionální účastník soutěže nepřevzal závazky s takovými finančními důsledky. Závazky skutečně zahrnovaly investice ve výši nejméně 11 milionů EUR. Tato investice je však označena jako investice do opatření na zabezpečení souladu s platnými předpisy v oblasti životního prostředí, které jsou potřebné na pokračování chemické výroby. Každý uchazeč, který chtěl pokračovat v chemické výrobě, by musel takovouto částku investovat, a tuto částku tedy museli zohlednit i uchazeči s nabídkou bez převzetí závazků. Jestliže další dva závazky [uvedené v 17. bodě odůvodnění] skutečně měly potenciální vliv na cenu, nabyvatel, který plánuje zachovat nebo dokonce rozšířit činnosti NCHZ, by tyto závazky nepovažoval za nadměrně zatěžující vzhledem k výhodě poskytnuté ve veřejné soutěži zájemcům, kteří by převzali závazky. Možnost předložení nabídky s přijetím závazků proto není možné vyloučit jako „mimořádně nepravděpodobnou“, a tato možnost tedy mohla ovlivnit cenu nabídnutou v soutěži.

| (144) | I když tedy nakonec nebyly předloženy žádné nabídky s převzetím závazků, tyto podmínky neumožnily zahrnutí nejvyššího možného počtu uchazečů, kteří by navzájem soutěžili se svými nejlepšími nabídkami, což je předpokladem prodeje za co nejvyšší tržní cenu. |
| --- | --- |

(144)

I když tedy nakonec nebyly předloženy žádné nabídky s převzetím závazků, tyto podmínky neumožnily zahrnutí nejvyššího možného počtu uchazečů, kteří by navzájem soutěžili se svými nejlepšími nabídkami, což je předpokladem prodeje za co nejvyšší tržní cenu.

| (145) | Prodej byl kromě toho organizován jako prodej celého fungujícího podniku, tj. celého majetku jako celku, a žádný uchazeč nemohl koupit žádnou část majetku samostatně. Tím se vyloučila možnost maximalizovat konečnou cenu prostřednictvím soutěže o oblasti činností NCHZ (a zároveň se odstranily, resp. omezily možné obtíže vyplývající z případného zastavení provozu). Komise konstatuje, že v dokumentech předložených slovenskými orgány je uvedeno, že existovali potenciální uchazeči, kteří měli zájem získat jen některé části podniku NCHZ (např. společnost bluO Epsilon Limited se zajímala jen o získání zařízení na výrobu karbidu). Proto není možné vyloučit, že by prodej jednotlivých oblastí podniku NCHZ vedl k dosažení vyšší celkové prodejní ceny. |
| --- | --- |

(145)

Prodej byl kromě toho organizován jako prodej celého fungujícího podniku, tj. celého majetku jako celku, a žádný uchazeč nemohl koupit žádnou část majetku samostatně. Tím se vyloučila možnost maximalizovat konečnou cenu prostřednictvím soutěže o oblasti činností NCHZ (a zároveň se odstranily, resp. omezily možné obtíže vyplývající z případného zastavení provozu). Komise konstatuje, že v dokumentech předložených slovenskými orgány je uvedeno, že existovali potenciální uchazeči, kteří měli zájem získat jen některé části podniku NCHZ (např. společnost bluO Epsilon Limited se zajímala jen o získání zařízení na výrobu karbidu). Proto není možné vyloučit, že by prodej jednotlivých oblastí podniku NCHZ vedl k dosažení vyšší celkové prodejní ceny.

| (146) | V případě prodeje podniku společností Via Chem Slovakia společnosti Fortischem se jednalo o transakci mezi dvěma soukromými společnostmi, při níž se neorganizovala žádná veřejná soutěž. Cena byla jednoduše sjednaná mezi dvěma soukromými subjekty a neexistovala možnost, aby jiné subjekty nabídly vyšší cenu. Pochybnosti, zda cena, kterou uhradila Via Chem Slovakia, odpovídá tržní ceně, se proto týkají i ceny uhrazené společností Fortischem. |
| --- | --- |

(146)

V případě prodeje podniku společností Via Chem Slovakia společnosti Fortischem se jednalo o transakci mezi dvěma soukromými společnostmi, při níž se neorganizovala žádná veřejná soutěž. Cena byla jednoduše sjednaná mezi dvěma soukromými subjekty a neexistovala možnost, aby jiné subjekty nabídly vyšší cenu. Pochybnosti, zda cena, kterou uhradila Via Chem Slovakia, odpovídá tržní ceně, se proto týkají i ceny uhrazené společností Fortischem.

| (147) | Vzhledem k uvedenému se zdá pravděpodobné, že majetek NCHZ nebyl prodán způsobem, kterým by se zabezpečilo maximalizování výnosů za převedený podnik. |
| --- | --- |

(147)

Vzhledem k uvedenému se zdá pravděpodobné, že majetek NCHZ nebyl prodán způsobem, kterým by se zabezpečilo maximalizování výnosů za převedený podnik.

| (148) | Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že cena, kterou uhradila Via Chem Slovakia za podnik NCHZ, pravděpodobně nebyla skutečnou tržní cenou, protože cena byla ovlivněna podmínkami veřejné soutěže, jakož i skutečností, že účastníci museli předkládat nabídky na majetek jako celek. |
| --- | --- |

(148)

Vzhledem k uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že cena, kterou uhradila Via Chem Slovakia za podnik NCHZ, pravděpodobně nebyla skutečnou tržní cenou, protože cena byla ovlivněna podmínkami veřejné soutěže, jakož i skutečností, že účastníci museli předkládat nabídky na majetek jako celek.

5.7.2.   Rozsah transakce

| (149) | Aby se zabránilo hospodářské návaznosti, majetek a jiné prvky převedeného podniku musí představovat jen část předcházející společnosti nebo jejích činností. Čím větší je část původního podniku, která se převádí na nový subjekt, tím větší je pravděpodobnost, že hospodářská činnost související s tímto majetkem i nadále těží z výhod neslučitelné podpory. |
| --- | --- |

(149)

Aby se zabránilo hospodářské návaznosti, majetek a jiné prvky převedeného podniku musí představovat jen část předcházející společnosti nebo jejích činností. Čím větší je část původního podniku, která se převádí na nový subjekt, tím větší je pravděpodobnost, že hospodářská činnost související s tímto majetkem i nadále těží z výhod neslučitelné podpory.

| (150) | I když Slovensko tvrdí, že při prodeji šlo o „majetkový obchod“, podmínky prodeje ve skutečnosti naznačují, že společnost byla prodána jako fungující podnik. Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, novému vlastníku byl prodán celý majetek a minimálně část převoditelných závazků. |
| --- | --- |

(150)

I když Slovensko tvrdí, že při prodeji šlo o „majetkový obchod“, podmínky prodeje ve skutečnosti naznačují, že společnost byla prodána jako fungující podnik. Jak je uvedeno v 19. bodě odůvodnění, novému vlastníku byl prodán celý majetek a minimálně část převoditelných závazků.

| (151) | Prodej NCHZ společnosti Via Chem Slovakia schválil Protimonopolní úřad SR 19. července 2012. Z tohoto rozhodnutí je zřejmé, že předmětem koncentrace, a tedy prodeje, byl celý podnik NCHZ jako fungující podnik (28). |
| --- | --- |

(151)

Prodej NCHZ společnosti Via Chem Slovakia schválil Protimonopolní úřad SR 19. července 2012. Z tohoto rozhodnutí je zřejmé, že předmětem koncentrace, a tedy prodeje, byl celý podnik NCHZ jako fungující podnik (28).

| (152) | Rozsah činnosti podniku, který získal Fortischem, zůstává stejný jako předchozí rozsah činností NCHZ. Je to zřejmé z porovnání výrobního programu NCHZ na začátku konkurzního řízení (29) se současným výrobním programem uvedeným na internetových stránkách Fortischemu (30). V obou případech hlavní oblasti činností NCHZ, resp. Fortischemu, zahrnují anorganické (elektrolytické) chemické látky včetně karbidu vápníku, organické chemické látky, polymery a produkty zpracování PVC. Všech čtrnáct klíčových výrobků z těchto výrobních oblastí, které představují 99 % výnosů NCHZ za rok 2008 (31), vyrábí i Fortischem. Výnosy z prodeje uvedených výrobků společností Fortischem dosáhly v roce 2013 výše 161,3 milionu EUR (32). Tyto výnosy jsou srovnatelné s výnosy NCHZ ve výši přibližně 150 až 160 milionů EUR během konkurzního řízení (33). Jak výrobní program, tak výnosy převedeného podniku proto zůstávají stejné jako v případě NCHZ. Do společnosti Fortischem bylo převedeno i více než 95 % zaměstnanců NCHZ (1 412 zaměstnanců). Zaměstnanci nebyli označeni jako nadbyteční a následně zaměstnaní společností Fortischem, ale jejich pracovní smlouvy se jednoduše převedly na Fortischem. |
| --- | --- |

(152)

Rozsah činnosti podniku, který získal Fortischem, zůstává stejný jako předchozí rozsah činností NCHZ. Je to zřejmé z porovnání výrobního programu NCHZ na začátku konkurzního řízení (29) se současným výrobním programem uvedeným na internetových stránkách Fortischemu (30). V obou případech hlavní oblasti činností NCHZ, resp. Fortischemu, zahrnují anorganické (elektrolytické) chemické látky včetně karbidu vápníku, organické chemické látky, polymery a produkty zpracování PVC. Všech čtrnáct klíčových výrobků z těchto výrobních oblastí, které představují 99 % výnosů NCHZ za rok 2008 (31), vyrábí i Fortischem. Výnosy z prodeje uvedených výrobků společností Fortischem dosáhly v roce 2013 výše 161,3 milionu EUR (32). Tyto výnosy jsou srovnatelné s výnosy NCHZ ve výši přibližně 150 až 160 milionů EUR během konkurzního řízení (33). Jak výrobní program, tak výnosy převedeného podniku proto zůstávají stejné jako v případě NCHZ. Do společnosti Fortischem bylo převedeno i více než 95 % zaměstnanců NCHZ (1 412 zaměstnanců). Zaměstnanci nebyli označeni jako nadbyteční a následně zaměstnaní společností Fortischem, ale jejich pracovní smlouvy se jednoduše převedly na Fortischem.

| (153) | Slovensko tvrdí, že bylo převedeno méně než 60 % podniku, zejména proto, že převod nezahrnoval žádný nemovitý majetek. Jak už však bylo objasněno [viz 134. bod odůvodnění], společnost Fortischem si pronajímá nemovitý majetek (pozemky a budovy) potřebný pro chemickou výrobu od společnosti Via Chem Slovakia. S výjimkou nemovitého majetku převzala veškerý majetek a všechna práva a povinnosti související s převedeným podnikem společnost Fortischem. Fortischem tak provozuje podnik NCHZ a pokračuje se stejným portfoliem výrobků. |
| --- | --- |

(153)

Slovensko tvrdí, že bylo převedeno méně než 60 % podniku, zejména proto, že převod nezahrnoval žádný nemovitý majetek. Jak už však bylo objasněno [viz 134. bod odůvodnění], společnost Fortischem si pronajímá nemovitý majetek (pozemky a budovy) potřebný pro chemickou výrobu od společnosti Via Chem Slovakia. S výjimkou nemovitého majetku převzala veškerý majetek a všechna práva a povinnosti související s převedeným podnikem společnost Fortischem. Fortischem tak provozuje podnik NCHZ a pokračuje se stejným portfoliem výrobků.

| (154) | Fortischem kromě toho zachoval i stávající vedení NCHZ. Výkonný ředitel NCHZ před převodem podniku se například stal předsedou představenstva společnosti Fortischem. |
| --- | --- |

(154)

Fortischem kromě toho zachoval i stávající vedení NCHZ. Výkonný ředitel NCHZ před převodem podniku se například stal předsedou představenstva společnosti Fortischem.

| (155) | V době získání podniku NCHZ společnost Fortischem také veřejně oznámila v tisku, že neplánuje žádné podstatné změny ve vztahu k pracovníkům nebo výrobě a že zachová stávající vedení (34). |
| --- | --- |

(155)

V době získání podniku NCHZ společnost Fortischem také veřejně oznámila v tisku, že neplánuje žádné podstatné změny ve vztahu k pracovníkům nebo výrobě a že zachová stávající vedení (34).

| (156) | Pokud se tedy jedná o rozsah transakce, Fortischem fakticky převzal všechny hospodářské činnosti NCHZ spolu s veškerým souvisejícím majetkem, právy i povinnostmi. Skutečnost, že část tohoto majetku se používá na základě smlouvy o pronájmu místo přímého vlastnictví, nic nemění na skutečnosti, že Fortischem prostě pokračuje v hospodářských činnostech NCHZ ve stejném rozsahu jako před transakcí. |
| --- | --- |

(156)

Pokud se tedy jedná o rozsah transakce, Fortischem fakticky převzal všechny hospodářské činnosti NCHZ spolu s veškerým souvisejícím majetkem, právy i povinnostmi. Skutečnost, že část tohoto majetku se používá na základě smlouvy o pronájmu místo přímého vlastnictví, nic nemění na skutečnosti, že Fortischem prostě pokračuje v hospodářských činnostech NCHZ ve stejném rozsahu jako před transakcí.

| (157) | Kromě toho i obě zainteresované strany, které předložily připomínky, tvrdí, že Fortischem se nadále chová stejně jako předtím NCHZ, přičemž nabízí stejné portfolio výrobků na stejných geografických trzích, a že jedinou viditelnou změnou je změna názvu. |
| --- | --- |

(157)

Kromě toho i obě zainteresované strany, které předložily připomínky, tvrdí, že Fortischem se nadále chová stejně jako předtím NCHZ, přičemž nabízí stejné portfolio výrobků na stejných geografických trzích, a že jedinou viditelnou změnou je změna názvu.

| (158) | Fortischem tedy pokračuje v podnikání NCHZ bez jakýchkoli podstatných změn v obchodní, personální nebo výrobní politice. |
| --- | --- |

(158)

Fortischem tedy pokračuje v podnikání NCHZ bez jakýchkoli podstatných změn v obchodní, personální nebo výrobní politice.

5.7.3.   Totožnost vlastníků

| (159) | Silným ukazatelem hospodářské návaznosti by byla skutečnost, že vlastníci nabývající společnosti jsou stejní jako vlastníci prodávající společnosti. |
| --- | --- |

(159)

Silným ukazatelem hospodářské návaznosti by byla skutečnost, že vlastníci nabývající společnosti jsou stejní jako vlastníci prodávající společnosti.

| (160) | V tomto případě se Komisi nepodařilo získat důkaz, který by potvrdil tvrzení stěžovatele, že skutečně existují propojení mezi původními a novými konečnými vlastníky podniku NCHZ. I když přímí vlastníci jsou rozdílní, není možné ověřit z nezávislých a spolehlivých zdrojů, kdo jsou koneční vlastníci v pozadí některých přímých nebo nepřímých mateřských společností registrovaných na Kypru. |
| --- | --- |

(160)

V tomto případě se Komisi nepodařilo získat důkaz, který by potvrdil tvrzení stěžovatele, že skutečně existují propojení mezi původními a novými konečnými vlastníky podniku NCHZ. I když přímí vlastníci jsou rozdílní, není možné ověřit z nezávislých a spolehlivých zdrojů, kdo jsou koneční vlastníci v pozadí některých přímých nebo nepřímých mateřských společností registrovaných na Kypru.

| (161) | Slovenské orgány však předložily čestné prohlášení společnosti Energochemica, současné mateřské společnosti společnosti Fortischem, že vlastníci společnosti Fortischem nejsou žádným způsobem spojeni s bývalými vlastníky NCHZ. |
| --- | --- |

(161)

Slovenské orgány však předložily čestné prohlášení společnosti Energochemica, současné mateřské společnosti společnosti Fortischem, že vlastníci společnosti Fortischem nejsou žádným způsobem spojeni s bývalými vlastníky NCHZ.

| (162) | Komise předpokládá, že neexistují žádná propojení mezi původními a novými vlastníky podniku NCHZ převedeného na společnost Fortischem, protože nemá k dispozici žádný důkaz o opaku. |
| --- | --- |

(162)

Komise předpokládá, že neexistují žádná propojení mezi původními a novými vlastníky podniku NCHZ převedeného na společnost Fortischem, protože nemá k dispozici žádný důkaz o opaku.

5.7.4.   Okamžik prodeje

| (163) | Prodej se uskutečnil poté, co Komise zahájila předběžné vyšetřování stížnosti a jeho výsledky zaslala Slovenské republice k vyjádření. Slovenská republika tedy přinejmenším věděla o tom, že předmětná opatření mohou představovat neoprávněnou a neslučitelnou podporu, kterou bude nutno vymoci. |
| --- | --- |

(163)

Prodej se uskutečnil poté, co Komise zahájila předběžné vyšetřování stížnosti a jeho výsledky zaslala Slovenské republice k vyjádření. Slovenská republika tedy přinejmenším věděla o tom, že předmětná opatření mohou představovat neoprávněnou a neslučitelnou podporu, kterou bude nutno vymoci.

5.7.5.   Hospodářská logika operace

| (164) | Účelem kritéria hospodářské logiky transakce je ověřit, zda nabyvatel využívá získaný majetek stejným způsobem jako prodávající nebo naopak, integruje majetek do vlastní obchodní strategie a realizuje tak synergie, které odůvodňují jeho zájem získat tento majetek. |
| --- | --- |

(164)

Účelem kritéria hospodářské logiky transakce je ověřit, zda nabyvatel využívá získaný majetek stejným způsobem jako prodávající nebo naopak, integruje majetek do vlastní obchodní strategie a realizuje tak synergie, které odůvodňují jeho zájem získat tento majetek.

| (165) | Fortischem získal celou chemickou divizi NCHZ, tj. hlavní část podniku NCHZ, jako fungující podnik spolu s více než 95 % zaměstnanců a souvisejícími právy a povinnostmi. Jak už bylo uvedeno, portfolio výrobků a rozsah činností společnosti Fortischem jsou identické s portfoliem a rozsahem činností NCHZ. |
| --- | --- |

(165)

Fortischem získal celou chemickou divizi NCHZ, tj. hlavní část podniku NCHZ, jako fungující podnik spolu s více než 95 % zaměstnanců a souvisejícími právy a povinnostmi. Jak už bylo uvedeno, portfolio výrobků a rozsah činností společnosti Fortischem jsou identické s portfoliem a rozsahem činností NCHZ.

| (166) | Fortischem také veřejně oznámil v tisku, že neplánuje žádné podstatné změny ve způsobu provozu podniku NCHZ a v rozsahu jeho činností (35). I když je Fortischem součástí větší skupiny společností, skupiny Energochemica, nezdá se, že by existovaly podstatné synergické účinky ve vztahu k ostatním členům skupiny. I když někteří z nich jsou rovněž aktivní v chemickém průmyslu, jejich oblast činnosti je různá (lehké stabilizátory, fenolové živice, čistící prostředky atd.), a proto se nezdá, že by existovalo podstatné propojení s těmito činnostmi společnosti Fortischem. |
| --- | --- |

(166)

Fortischem také veřejně oznámil v tisku, že neplánuje žádné podstatné změny ve způsobu provozu podniku NCHZ a v rozsahu jeho činností (35). I když je Fortischem součástí větší skupiny společností, skupiny Energochemica, nezdá se, že by existovaly podstatné synergické účinky ve vztahu k ostatním členům skupiny. I když někteří z nich jsou rovněž aktivní v chemickém průmyslu, jejich oblast činnosti je různá (lehké stabilizátory, fenolové živice, čistící prostředky atd.), a proto se nezdá, že by existovalo podstatné propojení s těmito činnostmi společnosti Fortischem.

| (167) | Nedošlo proto k žádné změně obchodní strategie a Fortischem prostě využívá majetek stejným způsobem jako prodávající. |
| --- | --- |

(167)

Nedošlo proto k žádné změně obchodní strategie a Fortischem prostě využívá majetek stejným způsobem jako prodávající.

5.7.6.   Závěr o hospodářské návaznosti mezi NCHZ a hospodářskými činnostmi, které získal a provozuje Fortischem

| (168) | Celkově se zdá, že jediné změny se týkají názvu společnosti a právnické osoby, které tato společnost patří. V článku 1.2 soutěžních podmínek se stanoví, že NCHZ se prodávají vcelku jako soubor hmotného a nehmotného majetku spolu s jejich personálem. V článku 3.1 kupní smlouvy mezi Via Chem Slovakia a NCHZ ze 16. ledna 2012 se uvádí, že fungující podnik, který se převádí podle této smlouvy, zahrnuje veškerý nemovitý majetek, movitý majetek, ostatní práva a majetkové hodnoty, které i) slouží k provozu fungujícího podniku nebo podle své povahy mají k takovému účelu sloužit a ii) k rozhodnému datu patří předávajícímu. Nabyvatel kromě toho pokračuje s portfoliem výrobků a v obchodní politice NCHZ. A konečně, cena zaplacená za podnik NCHZ pravděpodobne nepředstavuje tržní cenu. |
| --- | --- |

(168)

Celkově se zdá, že jediné změny se týkají názvu společnosti a právnické osoby, které tato společnost patří. V článku 1.2 soutěžních podmínek se stanoví, že NCHZ se prodávají vcelku jako soubor hmotného a nehmotného majetku spolu s jejich personálem. V článku 3.1 kupní smlouvy mezi Via Chem Slovakia a NCHZ ze 16. ledna 2012 se uvádí, že fungující podnik, který se převádí podle této smlouvy, zahrnuje veškerý nemovitý majetek, movitý majetek, ostatní práva a majetkové hodnoty, které i) slouží k provozu fungujícího podniku nebo podle své povahy mají k takovému účelu sloužit a ii) k rozhodnému datu patří předávajícímu. Nabyvatel kromě toho pokračuje s portfoliem výrobků a v obchodní politice NCHZ. A konečně, cena zaplacená za podnik NCHZ pravděpodobne nepředstavuje tržní cenu.

| (169) | Komise proto dospěla k závěru, že existuje hospodářská návaznost mezi NCHZ a společností Fortischem. |
| --- | --- |

(169)

Komise proto dospěla k závěru, že existuje hospodářská návaznost mezi NCHZ a společností Fortischem.

| (170) | V důsledku uvedeného se Komise domnívá, že výhoda, kterou Slovensko poskytlo NCHZ, představuje neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu a že vymáhání této neslučitelné státní podpory udělené NCHZ se má rozšířit i na nového majitele podniku NCHZ. Fortischem totiž svou nepřerušenou provozní přítomností na trhu nadále těží ze státní podpory, kterou získaly hospodářské činnosti NCHZ a která nadále narušuje trh. |
| --- | --- |

(170)

V důsledku uvedeného se Komise domnívá, že výhoda, kterou Slovensko poskytlo NCHZ, představuje neoprávněnou a neslučitelnou státní podporu a že vymáhání této neslučitelné státní podpory udělené NCHZ se má rozšířit i na nového majitele podniku NCHZ. Fortischem totiž svou nepřerušenou provozní přítomností na trhu nadále těží ze státní podpory, kterou získaly hospodářské činnosti NCHZ a která nadále narušuje trh.

6.   ZÁVĚR

| (171) | Komise dospěla k závěru, že rozhodnutí slovenské vlády prohlásit NCHZ za strategickou společnost podle zákona, čímž byla společnost uchráněna od standardního uplatňování zákona o konkurzu, představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(171)

Komise dospěla k závěru, že rozhodnutí slovenské vlády prohlásit NCHZ za strategickou společnost podle zákona, čímž byla společnost uchráněna od standardního uplatňování zákona o konkurzu, představovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (172) | Komise rovněž konstatuje, že tato podpora byla poskytnuta neoprávněně, v rozporu s oznamovací povinností a povinností zdržet se jednání stanovených v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(172)

Komise rovněž konstatuje, že tato podpora byla poskytnuta neoprávněně, v rozporu s oznamovací povinností a povinností zdržet se jednání stanovených v čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (173) | Komise nakonec dospěla k závěru, že takováto podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, protože nebyly splněny příslušné podmínky pokynů o záchraně a restrukturalizaci z roku 2004 a nebyly zjištěny žádné jiné důvody slučitelnosti. |
| --- | --- |

(173)

Komise nakonec dospěla k závěru, že takováto podpora je neslučitelná s vnitřním trhem, protože nebyly splněny příslušné podmínky pokynů o záchraně a restrukturalizaci z roku 2004 a nebyly zjištěny žádné jiné důvody slučitelnosti.

| (174) | Tato podpora musí být od NCHZ vymožena a příkaz k vymáhání by se měl rozšířit i na Fortischem, který je s NCHZ propojený formou hospodářské návaznosti, |
| --- | --- |

(174)

Tato podpora musí být od NCHZ vymožena a příkaz k vymáhání by se měl rozšířit i na Fortischem, který je s NCHZ propojený formou hospodářské návaznosti,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve výši 4 783 424,10 EUR poskytnutá NCHZ jejich prohlášením za strategickou společnost podle zákona, čímž byla tato společnost uchráněna od standardního uplatňování zákona o konkurzu, byla Slovenskem neoprávněně provedena v rozporu s článkem 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie a je neslučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Rozhodnutí, které umožnilo pokračování provozu NCHZ po skončení účinnosti zákona na základě rozhodnutí věřitelského výboru, nepředstavovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

Článek 3

1.   Slovensko vymůže od NCHZ neoprávněnou podporu uvedenou v článku 1.

2.   Vzhledem k hospodářské návaznosti mezi NCHZ a společností Fortischem se povinnost vrácení podpory rozšiřuje také na společnost Fortischem.

3.   Částky, které mají být vymoženy, zahrnují úroky ode dne, kdy byly tyto částky poskytnuty NCHZ, až do jejich skutečného vrácení.

4.   Úrok se vypočítá na složeném základě v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (36) a nařízením (ES) č. 271/2008 (37), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

Článek 4

1.   Vymožení podpory uvedené v článku 1 bude okamžité a účinné.

2.   Slovensko zajistí, aby se toto rozhodnutí provedlo do čtyř měsíců od data oznámení tohoto rozhodnutí.

Článek 5

1.   Slovensko do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předloží tyto informace:

| a) | celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané částky), která má být od příjemců vymožena; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané částky), která má být od příjemců vymožena;

| b) | podrobný popis opatření, která byla přijata nebo která mají být podle plánu přijata pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis opatření, která byla přijata nebo která mají být podle plánu přijata pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| c) | dokumenty prokazující, že příjemci bylo nařízeno vrátit podporu. |
| --- | --- |

c)

dokumenty prokazující, že příjemci bylo nařízeno vrátit podporu.

2.   Slovensko bude informovat Komisi o průběhu vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do vymožení podpory uvedené v článku 1. Komise na požádání bezodkladně poskytne informace o opatřeních, která byla přijata nebo která mají být podle plánu přijata pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o výši podpory a úroku z vymáhané částky, které už příjemci vrátili.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určené Slovensku.

V Bruselu dne 15. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Rozhodnutí Komise C(2013) 3555 final ze dne 2. července 2013 (Úř. věst. C 297, 12.10.2013, s. 85).

1

(2)  Stěžovatel požádal, aby jeho totožnost nebyla zveřejněna.

2

(3)  Viz poznámka pod čarou 1.

3

(4)  Vlastníkem společnosti byla firma Disor Holdings Limited, společnost bez deklarované podnikatelské činnosti registrovaná na Kypru, jejíž koneční vlastníci nejsou veřejně známi.

4

(5)  Pokuta byla uložena rozhodnutím Komise z 22. července 2009 ve věci COMP/39.396 – Reagenty na bázi karbidu vápníku a magnezia pro ocelářský a plynárenský průmysl (Úř. věst. C 301, 11.12.2009, s. 18).

5

(6)  Podle platných předpisů jsou členy věřitelského výboru nezabezpečení věřitelé zvolení na zasedání všech věřitelů, na kterém hlasy každého věřitele odpovídají objemu jeho pohledávek.

6

(7)  Důvěrná informace.

7

(8)  Zákon č. 7/2005 Sb. z 9. prosince 2004 o konkurzu a restrukturalizaci a o změně a doplnění některých zákonů.

8

(9)  Odůvodnění rozhodnutí vlády č. 534/2009 z 2. prosince 2009, kterým byly NCHZ prohlášeny za strategickou společnost.

9

(10)  Soukromými členy věřitelského výboru byly společnosti INVEST – KREDIT, s. r. o. (ve vlastnictví společnosti DISOR HOLDINGS LIMITED, jediného akcionáře NCHZ), Novácka Energetika, a. s. (původně dceřiná společnost NCHZ, většinovým vlastníkem je od ledna 2011 společnost STUPEFY HOLDINGS LIMITED), M-ENERGO, s. r. o. (většinovým vlastníkem je společnost STUPEFY HOLDINGS LIMITED) a DAK KIABA, s. r. o.

10

(11)  Obchodní věstník č. 37B, 23.2.2011.

11

(12)  Sociální pojišťovna nebyla zabezpečeným věřitelem, protože závazky vůči ní vznikly až po zahájení konkurzního řízení.

12

(13)  Všechny číselné údaje jsou zaokrouhleny.

13

(14)  Rozsudek Soudního dvora z 5. června 2012, Komise/EDF, C-124/10 P, Sb. rozh. 2012, s. I-0000, body 83 až 85 a 105; rozsudek Soudního dvora ze 16. května 2002, Francie/Komise, C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, body 71 a 72; rozsudek Soudu prvního stupně ze 30. dubna 1998, City Flyer Express/Komise, T-16/96, Recueil 1998, s. II-757, bod 76.

14

(15)  V tomto ohledu viz zejména věc T-152/99, Hijos de Andre's Milona (HAMSA)/Komise, Recueil 2002, s. II-3049, bod 157.

15

(16)  Tato suma odpovídá sumě nezaplacených pohledávek vůči veřejným věřitelům k 31. prosinci 2009. Slovenské orgány tvrdí, že neexistují přesné informace o jejich výši přesně k datu, kdy byly NCHZ prohlášeny za strategickou společnost. Tato suma proto představuje nejpřesnější (a poměrně konzervativní) dostupný odhad výšky nezaplacených pohledávek na začátku uplatňování zákona.

16

(17)  Tato suma odpovídá sumě nezaplacených pohledávek vůči veřejným věřitelům k 31. prosinci 2010. Slovenské orgány tvrdí, že neexistují přesné informace o jejich výši přesně k datu, kdy NCHZ přestaly být strategickou společností ve smyslu zákona. Tato suma proto představuje nejpřesnější (a poměrně konzervativní) dostupný odhad výše nezaplacených pohledávek na konci uplatňování zákona.

17

(18)  Věc C-364/90, Itálie/Komise, Recueil 1993, s. I-2097, bod 20.

18

(19)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

19

(20)  Viz věc C-70/72, Komise/Německo, Recueil 1973, s. 813, bod 13.

20

(21)  Viz spojené věci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španělsko/Komise, Recueil 1994, s. I-4103, bod 75.

21

(22)  Viz věc C-75/97 Belgie/Komise, Recueil 1999, s. I-030671, body 64 a 65.

22

(23)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

23

(24)  Rozsudek Tribunálu ze dne 28. března 2012, Ryanair Ltd/Evropská komise; věc T-123/09, bod 155.

24

(25)  Rozsudek ze dne 8. května 2003, Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA/Komise Evropských společenství, spojené věci C-328/99 a C-399/00.

25

(26)  Rozhodnutí Komise ze dne 17. září 2008, jehož předmětem je státní podpora N 321/2008, N 322/2008 a N 323/2008 – Řecko – prodej určitých aktiv patřících společnosti Olympic Airlines/Olympic Airways Services; rozhodnutí Komise ze dne 12. listopadu 2008, jehož předmětem je státní podpora N 510/2008 – Itálie – prodej majetku společnosti Alitalia; rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2012 SA.34547 – Francie – převzetí aktiv skupiny Sernam v rámci konkurzního řízení, které vůči ní probíhá.

26

(27)  Rozsudek Tribunálu ze dne 28. března 2012 ve věci T-123/09, Ryanair Ltd/Komise.

27

(28)  Viz zejména 25. až 29. bod odůvodnění rozhodnutí o schválení koncentrace (rozhodnutí č. 2012/FH/3/1/032), které je dostupné na adrese http://www.antimon.gov.sk/2012fh31032/.

28

(29)  Viz prezentace správce konkurzní podstaty z 26. října 2009, Novácke chemické závody, a. s. – prezentace správce, snímky 4 a 5.

29

(30)  Viz internetové stránky www.fortischem.sk.

30

(31)  Viz snímek 5 prezentace správce konkurzní podstaty z 26. října 2009, Novácke chemické závody, a. s. – prezentace správce.

31

(32)  Viz výroční zpráva skupiny Energochemica Group, jejíž je Fortischem největším členem, z roku 2013 na adrese http://www.energochemica.eu/data/files/Vyrocka_ECH_2013.pdf.

32

(33)  Viz např. hospodářská analýza vypracovaná správcem v prosinci 2010, strana 3 [viz 106. bod odůvodnění].

33

(34)  Viz např. článek Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem (Nováckou chemičku bude provozovat společnost Fortischem) z 2. srpna 2012 zveřejněný ve Webnovinách: http://www.webnoviny.sk/ekonomika/novacku-chemicku-bude-prevadzkovat-s/526742-clanok.html.

34

Novácku chemičku bude prevádzkovať spoločnosť Fortischem

Nováckou chemičku bude provozovat společnost Fortischem

(35)  Viz poznámka pod čarou č. 33.

35

(36)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

36

(37)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

37

---

| 15.10.2015 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 269/93 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 269/93

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/1827

ze dne 23. března 2015

o státní podpoře SA 28876 (2012/C) (ex CP 202/2009) poskytnuté Řeckem ve prospěch podniků Piraeus Container Terminal S.A. a Cosco Pacific Limited

(oznámeno pod číslem C(2015) 66)

(Pouze řecké znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s článkem 6 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (1), a s ohledem na připomínky Řecka a podniku Piraeus Container Terminal S.A.,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

| (1) | Dopisem ze dne 30. dubna 2009 podal prefekt přístavu Pireus stížnost k Evropské komisi v tom smyslu, že řecký stát poskytl protiprávní státní podporu novému koncesionáři části přístavu Pireus, podniku Piraeus Container Terminal S.A. (dále jen „podnik PCT“), jenž je účelovou dceřinou společností podniku COSCO Pacific Limited (dále jen „podnik COSCO“). Údajná podpora byla poskytnuta formou osvobození od daně a tím, že byla do koncesní smlouvy po koncesním řízení vložena výhodná ustanovení. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 30. dubna 2009 podal prefekt přístavu Pireus stížnost k Evropské komisi v tom smyslu, že řecký stát poskytl protiprávní státní podporu novému koncesionáři části přístavu Pireus, podniku Piraeus Container Terminal S.A. (dále jen „podnik PCT“), jenž je účelovou dceřinou společností podniku COSCO Pacific Limited (dále jen „podnik COSCO“). Údajná podpora byla poskytnuta formou osvobození od daně a tím, že byla do koncesní smlouvy po koncesním řízení vložena výhodná ustanovení.

| (2) | Dne 7. května 2009 zaslala federace řeckých přístavních zaměstnanců dopis (2), v němž Komisi informovala o údajném daňovém zvýhodnění, které Řecko poskytlo podniku PCT. Dopisem ze dne 31. srpna 2009 potvrdila federace řeckých přístavních zaměstnanců, že na její první dopis má být pohlíženo jako na stížnost, přičemž uvedla, že dotčená podpora byla poskytnuta formou daňového zvýhodnění a výhodných ustanovení vložených do koncesní smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Dne 7. května 2009 zaslala federace řeckých přístavních zaměstnanců dopis (2), v němž Komisi informovala o údajném daňovém zvýhodnění, které Řecko poskytlo podniku PCT. Dopisem ze dne 31. srpna 2009 potvrdila federace řeckých přístavních zaměstnanců, že na její první dopis má být pohlíženo jako na stížnost, přičemž uvedla, že dotčená podpora byla poskytnuta formou daňového zvýhodnění a výhodných ustanovení vložených do koncesní smlouvy.

| (3) | Dopisem ze dne 23. září 2009 (3) podala mezinárodní rada přístavních dělníků (International Dockworkers Council) stížnost s podrobným popisem opatření, která údajně představují státní podporu. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 23. září 2009 (3) podala mezinárodní rada přístavních dělníků (International Dockworkers Council) stížnost s podrobným popisem opatření, která údajně představují státní podporu.

| (4) | Komise dopisem ze dne 14. října 2009 požádala Řecko o informace o údajných opatřeních státní podpory. Dopisem ze dne 12. listopadu 2009 požádaly řecké orgány o prodloužení lhůty pro zaslání odpovědi, což Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2009. Komise jim v této věci zaslala dne 3. února 2010 upomínku, přičemž dne 23. února 2010 řecké orgány na tuto žádost o informace reagovaly. |
| --- | --- |

(4)

Komise dopisem ze dne 14. října 2009 požádala Řecko o informace o údajných opatřeních státní podpory. Dopisem ze dne 12. listopadu 2009 požádaly řecké orgány o prodloužení lhůty pro zaslání odpovědi, což Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2009. Komise jim v této věci zaslala dne 3. února 2010 upomínku, přičemž dne 23. února 2010 řecké orgány na tuto žádost o informace reagovaly.

| (5) | Zástupci Komise se dne 5. května 2010 sešli se zástupci řeckých orgánů k dalšímu upřesnění informací. |
| --- | --- |

(5)

Zástupci Komise se dne 5. května 2010 sešli se zástupci řeckých orgánů k dalšímu upřesnění informací.

| (6) | Dopisem ze dne 27. října 2010 požádala Komise řecké orgány o další informace. Řecké orgány požádaly dopisem ze dne 18. listopadu 2011 o prodloužení lhůty, což Komise dopisem ze dne 2. prosince 2011 schválila. Řecké orgány na žádost o informace reagovaly dne 8. února 2011. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 27. října 2010 požádala Komise řecké orgány o další informace. Řecké orgány požádaly dopisem ze dne 18. listopadu 2011 o prodloužení lhůty, což Komise dopisem ze dne 2. prosince 2011 schválila. Řecké orgány na žádost o informace reagovaly dne 8. února 2011.

| (7) | Dopisem ze dne 11. července 2012 (4) Komise Řecko informovala o svém rozhodnutí v tom smyslu, že rozdíly mezi koncesní smlouvou a oznámením o zahájení koncesního řízení ani fiskální opatření týkající se osvobození zboží, práce a služeb poskytovaných podniku PCT vně hranic Řecka od daně z příjmu právnických osob nepředstavují státní podporu. Dále rozhodla, že ve věci všech ostatních opatření, která údajně představují státní podporu, zahájí řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 11. července 2012 (4) Komise Řecko informovala o svém rozhodnutí v tom smyslu, že rozdíly mezi koncesní smlouvou a oznámením o zahájení koncesního řízení ani fiskální opatření týkající se osvobození zboží, práce a služeb poskytovaných podniku PCT vně hranic Řecka od daně z příjmu právnických osob nepředstavují státní podporu. Dále rozhodla, že ve věci všech ostatních opatření, která údajně představují státní podporu, zahájí řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (8) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo dne 5. října 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k opatřením předložily své připomínky. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo dne 5. října 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie
   (5). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k opatřením předložily své připomínky.

| (9) | Dne 5. listopadu 2012 Komise obdržela připomínky příjemce údajné podpory (dále jen „příjemce“). Dne 14. ledna 2013 byly tyto připomínky zaslány Řecku, které mělo příležitost se k nim vyjádřit. Řecko své připomínky a další informace předložilo v dopisech ze dne 2. listopadu 2012, 27. března 2013 a 10. července 2013. Dne 13. září 2013 se konalo setkání zástupců Komise a řeckých orgánů, které doprovázeli zástupci příjemce. Dne 23. října 2013 předložily řecké orgány další informace. Dne 17. ledna 2014 jim Komise zaslala upomínku týkající se informací, jež stále chyběly. Řecké orgány odpověděly dne 4. února 2014 a dne 10. února 2014 se uskutečnilo další setkání. V návaznosti na toto setkání poskytly řecké orgány dne 10. března 2014 další informace a dne 12. března 2014 proběhlo další setkání. V návaznosti na toto setkání poskytly řecké orgány dne 31. března 2014, 16. dubna 2014 a 28. dubna 2014 další informace. Další setkání s řeckými orgány a příjemcem se uskutečnila ve dnech 19. května 2014 a 8. prosince 2014. |
| --- | --- |

(9)

Dne 5. listopadu 2012 Komise obdržela připomínky příjemce údajné podpory (dále jen „příjemce“). Dne 14. ledna 2013 byly tyto připomínky zaslány Řecku, které mělo příležitost se k nim vyjádřit. Řecko své připomínky a další informace předložilo v dopisech ze dne 2. listopadu 2012, 27. března 2013 a 10. července 2013. Dne 13. září 2013 se konalo setkání zástupců Komise a řeckých orgánů, které doprovázeli zástupci příjemce. Dne 23. října 2013 předložily řecké orgány další informace. Dne 17. ledna 2014 jim Komise zaslala upomínku týkající se informací, jež stále chyběly. Řecké orgány odpověděly dne 4. února 2014 a dne 10. února 2014 se uskutečnilo další setkání. V návaznosti na toto setkání poskytly řecké orgány dne 10. března 2014 další informace a dne 12. března 2014 proběhlo další setkání. V návaznosti na toto setkání poskytly řecké orgány dne 31. března 2014, 16. dubna 2014 a 28. dubna 2014 další informace. Další setkání s řeckými orgány a příjemcem se uskutečnila ve dnech 19. května 2014 a 8. prosince 2014.

2.   POPIS PŘÍJEMCE A OPATŘENÍ TÉTO ÚDAJNÉ PODPORY

2.1   Přístav Pireus

| (10) | Přístav Pireus je rozdělen na dvě oblasti: obchodní přístav a osobní přístav. Obchodní přístav disponuje třemi terminály: kontejnerovým terminálem, nákladním terminálem a terminálem pro automobily. |
| --- | --- |

(10)

Přístav Pireus je rozdělen na dvě oblasti: obchodní přístav a osobní přístav. Obchodní přístav disponuje třemi terminály: kontejnerovým terminálem, nákladním terminálem a terminálem pro automobily.

| (11) | Kontejnerový terminál má dvě přístaviště. Podnik Piraeus Port Authority S.A. se rozhodl rozšířit infrastrukturu kontejnerového terminálu zvětšením přístaviště I, zmodernizováním zařízení přístaviště II a výstavbou přístaviště III. |
| --- | --- |

(11)

Kontejnerový terminál má dvě přístaviště. Podnik Piraeus Port Authority S.A. se rozhodl rozšířit infrastrukturu kontejnerového terminálu zvětšením přístaviště I, zmodernizováním zařízení přístaviště II a výstavbou přístaviště III.

2.2   Podnik Piraeus Port Authority S.A.

| (12) | Podnik Piraeus Port Authority S.A. (dále též „řídicí orgán přístavu Pireus“) byl založen zákonem č. 2688/1999, který řídicí orgán přístavu Pireus, který vznikl v roce 1930 a představoval veřejnoprávní subjekt, přeměnil na společnost poskytující veřejné služby. |
| --- | --- |

(12)

Podnik Piraeus Port Authority S.A. (dále též „řídicí orgán přístavu Pireus“) byl založen zákonem č. 2688/1999, který řídicí orgán přístavu Pireus, který vznikl v roce 1930 a představoval veřejnoprávní subjekt, přeměnil na společnost poskytující veřejné služby.

| (13) | Dne 13. února 2002 byla mezi Řeckem a podnikem Piraeus Port Authority S.A. podepsána čtyřicetiletá koncesní smlouva. Tato smlouva byla ratifikována zákonem č. 3654/2008. Podnik Piraeus Port Authority S.A má na jejím základě výhradní právo používat a využívat pozemky, budovy a infrastrukturu na území přístavu Pireus (6). Koncesní smlouva opravňuje řídicí orgán přístavu Pireus zejména k tomu, aby provozování části přístavu za poplatek svěřil třetí straně (7). |
| --- | --- |

(13)

Dne 13. února 2002 byla mezi Řeckem a podnikem Piraeus Port Authority S.A. podepsána čtyřicetiletá koncesní smlouva. Tato smlouva byla ratifikována zákonem č. 3654/2008. Podnik Piraeus Port Authority S.A má na jejím základě výhradní právo používat a využívat pozemky, budovy a infrastrukturu na území přístavu Pireus (6). Koncesní smlouva opravňuje řídicí orgán přístavu Pireus zejména k tomu, aby provozování části přístavu za poplatek svěřil třetí straně (7).

2.3   Koncesní smlouva mezi řídicím orgánem přístavu Pireus a podnikem PCT a investiční projekt

| (14) | K udělení koncesí na přístaviště II a přístaviště III uspořádal řídicí orgán přístavu Pireus veřejné evropské koncesní řízení (8) na služby řízení přístavu. V jeho rámci obdržel dvě nabídky: nabídku podniku COSCO a nabídku konsorcia společností sestávajícího ze společnosti Hutchinson Port Holdings L.T.D., společnosti Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., společnosti Alapis Joint Stock Company S.A. a společnosti Lyd S.A. |
| --- | --- |

(14)

K udělení koncesí na přístaviště II a přístaviště III uspořádal řídicí orgán přístavu Pireus veřejné evropské koncesní řízení (8) na služby řízení přístavu. V jeho rámci obdržel dvě nabídky: nabídku podniku COSCO a nabídku konsorcia společností sestávajícího ze společnosti Hutchinson Port Holdings L.T.D., společnosti Hutchinson Ports Investments S.A.R.L., společnosti Alapis Joint Stock Company S.A. a společnosti Lyd S.A.

| (15) | V rámci koncesního řízení existovala možnost podat opravný prostředek. Žádný z účastníků však takto koncesní řízení či jeho konečný výsledek nenapadl. Řízení i návrh smlouvy navíc prověřil a schválil také řecký účetní dvůr. |
| --- | --- |

(15)

V rámci koncesního řízení existovala možnost podat opravný prostředek. Žádný z účastníků však takto koncesní řízení či jeho konečný výsledek nenapadl. Řízení i návrh smlouvy navíc prověřil a schválil také řecký účetní dvůr.

| (16) | V listopadu 2008 podepsal řídicí orgán přístavu Pireus s podnikem PCT koncesní smlouvu, na jejímž základě mu udělil koncesi na využívání a výhradní užívání tzv. nového kontejnerového terminálu (NKT), jenž sestával ze stávajícího přístaviště II, jež mělo být zmodernizováno, nového přístaviště III, jež mělo být postaveno, a jeho bezprostředního okolí, jakož i na užívání přilehlého přístavního prostoru v moři za účelem bezpečného manévrování a odbavování lodí. |
| --- | --- |

(16)

V listopadu 2008 podepsal řídicí orgán přístavu Pireus s podnikem PCT koncesní smlouvu, na jejímž základě mu udělil koncesi na využívání a výhradní užívání tzv. nového kontejnerového terminálu (NKT), jenž sestával ze stávajícího přístaviště II, jež mělo být zmodernizováno, nového přístaviště III, jež mělo být postaveno, a jeho bezprostředního okolí, jakož i na užívání přilehlého přístavního prostoru v moři za účelem bezpečného manévrování a odbavování lodí.

| (17) | Podle koncesní smlouvy měl podnik PCT povinnost modernizovat stávající přístaviště II, postavit nové přístaviště III a zajistit v souvislosti s provozem kontejnerového terminálu veškeré přístavní služby. Koncesionář měl navíc veškerá modernizační opatření v přístavišti II i výstavbu a provoz přístaviště III financovat výlučně na vlastní náklady. V koncesním řízení i v koncesní smlouvě tedy bylo stanoveno, že koncesionáři nebudou na jeho investice poskytnuty žádné veřejné prostředky. |
| --- | --- |

(17)

Podle koncesní smlouvy měl podnik PCT povinnost modernizovat stávající přístaviště II, postavit nové přístaviště III a zajistit v souvislosti s provozem kontejnerového terminálu veškeré přístavní služby. Koncesionář měl navíc veškerá modernizační opatření v přístavišti II i výstavbu a provoz přístaviště III financovat výlučně na vlastní náklady. V koncesním řízení i v koncesní smlouvě tedy bylo stanoveno, že koncesionáři nebudou na jeho investice poskytnuty žádné veřejné prostředky.

| (18) | Dále bylo stanoveno, že koncesionář v souvislosti s modernizací a výstavbou potřebné infrastruktury přebírá veškerá (obchodní) rizika. Zavázal se také splnit řadu povinností k zajištění garantované kapacity nového kontejnerového terminálu. |
| --- | --- |

(18)

Dále bylo stanoveno, že koncesionář v souvislosti s modernizací a výstavbou potřebné infrastruktury přebírá veškerá (obchodní) rizika. Zavázal se také splnit řadu povinností k zajištění garantované kapacity nového kontejnerového terminálu.

| (19) | Koncesní smlouva mezi řídicím orgánem přístavu Pireus a podnikem PCT byla ratifikována zákonem č. 3755/2009 (dále jen „dotčený zákon“). Ustanovení § 1 tohoto zákona zahrnují koncesní smlouvu ve znění, v němž byla podepsána, § 2 pak podniku PCT přiznává zvláštní daňové výjimky a § 3 umožňuje, aby se na investice podniku PCT v souvislosti s koncesní smlouvou vztahoval zvláštní ochranný režim pro zahraniční investice podle legislativního nařízení č. 2687/1953. |
| --- | --- |

(19)

Koncesní smlouva mezi řídicím orgánem přístavu Pireus a podnikem PCT byla ratifikována zákonem č. 3755/2009 (dále jen „dotčený zákon“). Ustanovení § 1 tohoto zákona zahrnují koncesní smlouvu ve znění, v němž byla podepsána, § 2 pak podniku PCT přiznává zvláštní daňové výjimky a § 3 umožňuje, aby se na investice podniku PCT v souvislosti s koncesní smlouvou vztahoval zvláštní ochranný režim pro zahraniční investice podle legislativního nařízení č. 2687/1953.

3.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (20) | Podle rozhodnutí Komise ze dne 11. července 2012 (9) nepředstavují rozdíly mezi zněním koncesní smlouvy a obsahem oznámení o zahájení koncesního řízení ani dvě fiskální opatření (10) státní podporu. V témže rozhodnutí vyjádřila Komise pochyby a zahájila formální vyšetřovací řízení, pokud jde o tato další opatření údajné státní podpory:






  1) | osvobození úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III od daně z příjmu (11); |
| --- | --- | --- |

(20)

Podle rozhodnutí Komise ze dne 11. července 2012 (9) nepředstavují rozdíly mezi zněním koncesní smlouvy a obsahem oznámení o zahájení koncesního řízení ani dvě fiskální opatření (10) státní podporu. V témže rozhodnutí vyjádřila Komise pochyby a zahájila formální vyšetřovací řízení, pokud jde o tato další opatření údajné státní podpory:

1)

osvobození úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III od daně z příjmu (11);

| 2) | právo na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy; definice pojmu „investiční statek“ pro účely předpisů o DPH; právo na úroky z prodlení od prvního dne následujícího po 60. dni ode dne podání žádosti o vrácení DPH (12); |
| --- | --- |

2)

právo na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy; definice pojmu „investiční statek“ pro účely předpisů o DPH; právo na úroky z prodlení od prvního dne následujícího po 60. dni ode dne podání žádosti o vrácení DPH (12);

| 3) | přenos ztrát bez časového omezení (13); |
| --- | --- |

3)

přenos ztrát bez časového omezení (13);

| 4) | výběr ze tří metod odepisování investičních nákladů na rekonstrukci přístaviště II a výstavbu přístaviště III (14); |
| --- | --- |

4)

výběr ze tří metod odepisování investičních nákladů na rekonstrukci přístaviště II a výstavbu přístaviště III (14);

| 5) | osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a doplňkové dohodě o financování investičního projektu (15); |
| --- | --- |

5)

osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a doplňkové dohodě o financování investičního projektu (15);

| 6) | osvobození od daní, kolkovného, příspěvků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva (16); |
| --- | --- |

6)

osvobození od daní, kolkovného, příspěvků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva (16);

| 7) | osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT a na kterou se nevztahuje zákon o DPH (17); |
| --- | --- |

7)

osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT a na kterou se nevztahuje zákon o DPH (17);

| 8) | ochrana v rámci zvláštního ochranného režimu pro zahraniční investice (18); |
| --- | --- |

8)

ochrana v rámci zvláštního ochranného režimu pro zahraniční investice (18);

| 9) | osvobození od nuceného vyvlastnění. |
| --- | --- |

9)

osvobození od nuceného vyvlastnění.

| (21) | Komise se především domnívala, že dotčená opatření poskytují podniku PCT selektivní zvýhodnění, neboť představují odchylku od běžně používaných daňových předpisů, již nelze vysvětlit na základě kritérií hospodářské politiky, jichž se řecké orgány dovolávaly. Komise měla zejména za to, že cíl podpořit investice do významných projektů infrastruktury je kritériem hospodářské politiky, které dotčenému daňovému systému není vlastní, a nelze jím odůvodnit odlišné zacházení, z něhož měl podnik PCT prospěch. |
| --- | --- |

(21)

Komise se především domnívala, že dotčená opatření poskytují podniku PCT selektivní zvýhodnění, neboť představují odchylku od běžně používaných daňových předpisů, již nelze vysvětlit na základě kritérií hospodářské politiky, jichž se řecké orgány dovolávaly. Komise měla zejména za to, že cíl podpořit investice do významných projektů infrastruktury je kritériem hospodářské politiky, které dotčenému daňovému systému není vlastní, a nelze jím odůvodnit odlišné zacházení, z něhož měl podnik PCT prospěch.

| (22) | Komise se dále domnívala, že skutečnost, že některé z těchto daňových výjimek či výjimky obdobné byly součástí předchozích veřejných zakázek, v jejichž věci Komise přijala kladná rozhodnutí, není z hlediska prokázání toho, že lze tato opatření odůvodnit logikou řeckého fiskálního systému, relevantní. |
| --- | --- |

(22)

Komise se dále domnívala, že skutečnost, že některé z těchto daňových výjimek či výjimky obdobné byly součástí předchozích veřejných zakázek, v jejichž věci Komise přijala kladná rozhodnutí, není z hlediska prokázání toho, že lze tato opatření odůvodnit logikou řeckého fiskálního systému, relevantní.

| (23) | Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda jsou dotčená opatření, jak tvrdily řecké orgány, slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU. Komise měla zejména pochybnosti ohledně použití čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, neboť podmínky slučitelnosti tohoto článku Komise rozpracovala v pokynech k regionální podpoře na období 2007–2013 a řecké orgány neposkytly žádné relevantní argumenty, pokud jde o slučitelnost těchto opatření s podmínkami uvedených pokynů. Co se týče použití čl. 107 odst. 3 písm. c), vyjádřila Komise pochybnosti ohledně nezbytnosti a proporcionality dotčených opatření. |
| --- | --- |

(23)

Komise dále vyjádřila pochybnosti, zda jsou dotčená opatření, jak tvrdily řecké orgány, slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU. Komise měla zejména pochybnosti ohledně použití čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, neboť podmínky slučitelnosti tohoto článku Komise rozpracovala v pokynech k regionální podpoře na období 2007–2013 a řecké orgány neposkytly žádné relevantní argumenty, pokud jde o slučitelnost těchto opatření s podmínkami uvedených pokynů. Co se týče použití čl. 107 odst. 3 písm. c), vyjádřila Komise pochybnosti ohledně nezbytnosti a proporcionality dotčených opatření.

4.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN A ŘECKA

| (24) | Řecko a příjemce podaly v této věci připomínky společně. Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise žádné další připomínky třetích stran neobdržela. |
| --- | --- |

(24)

Řecko a příjemce podaly v této věci připomínky společně. Po zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise žádné další připomínky třetích stran neobdržela.

4.1   K přítomnosti státní podpory

Absence zvýhodnění

| (25) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že výjimka z obecně platného daňového předpisu nepředstavuje nutně selektivní zvýhodnění a že Komise nerozlišuje mezi přítomností selektivity a přítomností zvýhodnění. I v případě, že by bylo zjištěno, že opatření je selektivní, tedy nelze říci, že se takovým opatřením automaticky poskytuje zvýhodnění, a naopak. Použití téhož obecného předpisu by mohlo vést k diskriminaci či znevýhodnění určitých osob, na něž se vztahuje. Smyslem výjimky může být zajistit, aby se s objektivně různými situacemi zacházelo různě, a nedocházelo tak ani k diskriminaci ani k neúmyslnému znevýhodnění. |
| --- | --- |

(25)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že výjimka z obecně platného daňového předpisu nepředstavuje nutně selektivní zvýhodnění a že Komise nerozlišuje mezi přítomností selektivity a přítomností zvýhodnění. I v případě, že by bylo zjištěno, že opatření je selektivní, tedy nelze říci, že se takovým opatřením automaticky poskytuje zvýhodnění, a naopak. Použití téhož obecného předpisu by mohlo vést k diskriminaci či znevýhodnění určitých osob, na něž se vztahuje. Smyslem výjimky může být zajistit, aby se s objektivně různými situacemi zacházelo různě, a nedocházelo tak ani k diskriminaci ani k neúmyslnému znevýhodnění.

| (26) | Tvrdí navíc, že obdobně jako podnikům, které byly pověřeny poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, vzniká i podnikům, jimž byla udělena dlouhodobá koncese na vybudování a provoz veřejné infrastruktury ze soukromých finančních prostředků, smluvní povinnost investovat významné finanční částky do infrastruktury, jež se po vypršení koncese vrátí státu. Dotčená daňová opatření tedy mají vyrovnávat „strukturální znevýhodnění“ těchto podniků. Odvolávají se přitom na rozsudek ve věci Combus (19), v němž Tribunál rozhodl, že odstranění „strukturálního znevýhodnění“ nepředstavuje poskytnutí „zvýhodnění“, na které se vztahuje čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(26)

Tvrdí navíc, že obdobně jako podnikům, které byly pověřeny poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu, vzniká i podnikům, jimž byla udělena dlouhodobá koncese na vybudování a provoz veřejné infrastruktury ze soukromých finančních prostředků, smluvní povinnost investovat významné finanční částky do infrastruktury, jež se po vypršení koncese vrátí státu. Dotčená daňová opatření tedy mají vyrovnávat „strukturální znevýhodnění“ těchto podniků. Odvolávají se přitom na rozsudek ve věci Combus (19), v němž Tribunál rozhodl, že odstranění „strukturálního znevýhodnění“ nepředstavuje poskytnutí „zvýhodnění“, na které se vztahuje čl. 107 odst. 1 SFEU.

Absence selektivity a/nebo odůvodnění logikou daňového systému

i)   
  K „referenčnímu systému“ posuzovaných opatření

| (27) | Podle řeckých orgánů a podniku PCT je příslušným referenčním systémem obecný režim, který se použije pro projekty veřejné infrastruktury v Řecku, a to včetně projektů v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Tento režim se použije na všechny společnosti, jež se podílejí na velkých projektech infrastruktury a partnerstvích veřejného a soukromého sektoru, a nečiní mezi nimi rozdíly. Fiskální ustanovení zákona č. 3755/2009 upravují jednotlivá použití tohoto obecného režimu. |
| --- | --- |

(27)

Podle řeckých orgánů a podniku PCT je příslušným referenčním systémem obecný režim, který se použije pro projekty veřejné infrastruktury v Řecku, a to včetně projektů v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru. Tento režim se použije na všechny společnosti, jež se podílejí na velkých projektech infrastruktury a partnerstvích veřejného a soukromého sektoru, a nečiní mezi nimi rozdíly. Fiskální ustanovení zákona č. 3755/2009 upravují jednotlivá použití tohoto obecného režimu.

| (28) | Vzhledem k tomu, že se tyto projekty oproti jiným projektům vyznačují zvláštními vlastnostmi (20), jsou podniky odpovědné za projekty veřejné infrastruktury objektivně zcela zjevně v jiné právní a skutkové situaci než ostatní podniky vykonávající jiný druh činnosti. Proto nemohou být za platný „referenční systém“ považovány obecně platné daňové předpisy. Příslušným referenčním systémem je takový systém, který zohledňuje tyto vlastnosti, uznávané i legislativou EU (21), jež vyzývá ke zvláštnímu zacházení (22). |
| --- | --- |

(28)

Vzhledem k tomu, že se tyto projekty oproti jiným projektům vyznačují zvláštními vlastnostmi (20), jsou podniky odpovědné za projekty veřejné infrastruktury objektivně zcela zjevně v jiné právní a skutkové situaci než ostatní podniky vykonávající jiný druh činnosti. Proto nemohou být za platný „referenční systém“ považovány obecně platné daňové předpisy. Příslušným referenčním systémem je takový systém, který zohledňuje tyto vlastnosti, uznávané i legislativou EU (21), jež vyzývá ke zvláštnímu zacházení (22).

| (29) | Mechanismus, který Řecko zřídilo s cílem zajistit, aby se v případě zvláštních vlastností projektů veřejné infrastruktury, jimiž se tyto projekty odlišují od jiných činností, zajistilo náležité zacházení, tedy spočívá v zavedení určitých fiskálních ustanovení, jež objasňují předpisy platné v určitých daňových oblastech, jejichž použití i) by jinak mohlo vést k diskriminaci projektů veřejné infrastruktury, ii) provázejí nejasnosti a nedostatek soudržnosti s obecnými principy daňového systému nebo iii) musí ustoupit výše uvedené povinné podmínce, pokud jde o zajištění co nejúčelnějšího využití/rozdělení veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(29)

Mechanismus, který Řecko zřídilo s cílem zajistit, aby se v případě zvláštních vlastností projektů veřejné infrastruktury, jimiž se tyto projekty odlišují od jiných činností, zajistilo náležité zacházení, tedy spočívá v zavedení určitých fiskálních ustanovení, jež objasňují předpisy platné v určitých daňových oblastech, jejichž použití i) by jinak mohlo vést k diskriminaci projektů veřejné infrastruktury, ii) provázejí nejasnosti a nedostatek soudržnosti s obecnými principy daňového systému nebo iii) musí ustoupit výše uvedené povinné podmínce, pokud jde o zajištění co nejúčelnějšího využití/rozdělení veřejných prostředků.

| (30) | Dále řecké orgány a podnik PCT uvádí, že z legislativní techniky použité při zavádění daňového opatření nevyplývá jeho obecná povaha. S odkazem na rozsudek ve věci Gibraltar (23) tvrdí, že pokud nějaký členský stát zavede z obecně platných předpisů výjimku, nepředstavuje to automaticky selektivitu či zvýhodnění. Řídit se v tomto směru toliko přístupem založeným na odchylkách by představovalo formalistickou metodiku, již by bylo možno snadno obejít. |
| --- | --- |

(30)

Dále řecké orgány a podnik PCT uvádí, že z legislativní techniky použité při zavádění daňového opatření nevyplývá jeho obecná povaha. S odkazem na rozsudek ve věci Gibraltar (23) tvrdí, že pokud nějaký členský stát zavede z obecně platných předpisů výjimku, nepředstavuje to automaticky selektivitu či zvýhodnění. Řídit se v tomto směru toliko přístupem založeným na odchylkách by představovalo formalistickou metodiku, již by bylo možno snadno obejít.

ii)   
  Cíl dotčeného opatření

| (31) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že s ohledem na judikát ve věci Adria-Wien je cílem dotčeného opatření, v jehož rámci musí být ustanovení ve prospěch podniku PCT posouzena, podpora úspěšné realizace projektů veřejné infrastruktury. Vyvracejí přitom posouzení z rozhodnutí o zahájení řízení, ve kterém Komise hovořila o „nerelevantnosti“ a „neplatnosti“ cíle tohoto druhu. |
| --- | --- |

(31)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že s ohledem na judikát ve věci Adria-Wien je cílem dotčeného opatření, v jehož rámci musí být ustanovení ve prospěch podniku PCT posouzena, podpora úspěšné realizace projektů veřejné infrastruktury. Vyvracejí přitom posouzení z rozhodnutí o zahájení řízení, ve kterém Komise hovořila o „nerelevantnosti“ a „neplatnosti“ cíle tohoto druhu.

| (32) | Dále rovněž odkazují na cíl sledovaný environmentálními daněmi, přičemž tvrdí, že závěr Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vede k tomu, že by jakékoli daňové opatření se zvláštním cílem, jenž by nespočíval v zajištění daňových příjmů jako takovém, nebylo možno odůvodnit povahou obecného daňového systému. V mezích daných nutností dodržet právní předpisy EU mohou členské státy prostřednictvím svých daňových systémů prosazovat politiku, kterou považují za vhodnou. |
| --- | --- |

(32)

Dále rovněž odkazují na cíl sledovaný environmentálními daněmi, přičemž tvrdí, že závěr Komise v rozhodnutí o zahájení řízení vede k tomu, že by jakékoli daňové opatření se zvláštním cílem, jenž by nespočíval v zajištění daňových příjmů jako takovém, nebylo možno odůvodnit povahou obecného daňového systému. V mezích daných nutností dodržet právní předpisy EU mohou členské státy prostřednictvím svých daňových systémů prosazovat politiku, kterou považují za vhodnou.

| (33) | Dále tvrdí, že závěr Komise, že uvedený cíl daňového systému je „nerelevantní“ (24), je chybný, neboť Soudní dvůr ve věci Azory (25) tento cíl za nevýznamný neprohlásil. V rámci analýzy selektivity není cílem určit, zda „cíl“ zkoumaného opatření „sám o sobě“ je, či není „platný“ či „relevantní“. „Cílem“ tohoto opatření je poskytnout „základ“, na němž lze srovnávat „právní a skutkovou situaci“ společností. |
| --- | --- |

(33)

Dále tvrdí, že závěr Komise, že uvedený cíl daňového systému je „nerelevantní“ (24), je chybný, neboť Soudní dvůr ve věci Azory (25) tento cíl za nevýznamný neprohlásil. V rámci analýzy selektivity není cílem určit, zda „cíl“ zkoumaného opatření „sám o sobě“ je, či není „platný“ či „relevantní“. „Cílem“ tohoto opatření je poskytnout „základ“, na němž lze srovnávat „právní a skutkovou situaci“ společností.

| (34) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že Komise nevysvětlila, proč dotčený „cíl“ politiky není pro účely posouzení selektivity „platný“ či „relevantní“. Odkazují v tomto ohledu na rozsudky Adria-Wien (26), Regione Sardegna (27) a British Aggregates (28) s tím, že se Soudní dvůr nevyjádřil proti těmto cílům jako takovým, ale pouze posoudil, zda jsou dotčená opatření selektivní. |
| --- | --- |

(34)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že Komise nevysvětlila, proč dotčený „cíl“ politiky není pro účely posouzení selektivity „platný“ či „relevantní“. Odkazují v tomto ohledu na rozsudky Adria-Wien (26), Regione Sardegna (27) a British Aggregates (28) s tím, že se Soudní dvůr nevyjádřil proti těmto cílům jako takovým, ale pouze posoudil, zda jsou dotčená opatření selektivní.

iii)   
  Právní a skutková situace podniku PCT vzhledem k cíli dotčeného opatření

| (35) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že vzhledem k cíli, tedy úspěšné realizaci projektů veřejné infrastruktury, se podnik PCT a další podniky, které realizují významné projekty infrastruktury, nachází v porovnání s jinými podniky v jiné právní a skutkové situaci. V této souvislosti uvádí, že Komise v rozhodnutí o zahájení řízení přehlédla okolnosti/zvláštní vlastnosti těchto projektů. Daňovým zacházením, jež bylo podniku PCT a dalším podnikům ve srovnatelné situaci přiznáno, nelze těmto podnikům poskytnout konkurenční výhodu nad jinými podniky, jimž se takovéhoto zacházení nedostalo, neboť tyto dva druhy podniků spolu v realizaci dotčených projektů veřejné infrastruktury nesoutěží. |
| --- | --- |

(35)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že vzhledem k cíli, tedy úspěšné realizaci projektů veřejné infrastruktury, se podnik PCT a další podniky, které realizují významné projekty infrastruktury, nachází v porovnání s jinými podniky v jiné právní a skutkové situaci. V této souvislosti uvádí, že Komise v rozhodnutí o zahájení řízení přehlédla okolnosti/zvláštní vlastnosti těchto projektů. Daňovým zacházením, jež bylo podniku PCT a dalším podnikům ve srovnatelné situaci přiznáno, nelze těmto podnikům poskytnout konkurenční výhodu nad jinými podniky, jimž se takovéhoto zacházení nedostalo, neboť tyto dva druhy podniků spolu v realizaci dotčených projektů veřejné infrastruktury nesoutěží.

| (36) | Tento režim platí pro všechny společnosti, které takové projekty realizují, stejně a žádný z nich z něj nesmí být vyloučen, přičemž neexistují žádná omezení co do regionu či odvětví, kde jej lze použít, ani rozpočtu či lhůt. Selektivita tedy de facto přítomna není. |
| --- | --- |

(36)

Tento režim platí pro všechny společnosti, které takové projekty realizují, stejně a žádný z nich z něj nesmí být vyloučen, přičemž neexistují žádná omezení co do regionu či odvětví, kde jej lze použít, ani rozpočtu či lhůt. Selektivita tedy de facto přítomna není.

| (37) | Řeckým orgánům navíc z hlediska pravomocí nezůstal žádný prostor pro uvážení, pokud jde o způsob použití těchto fiskálních ustanovení, jež se u všech projektů veřejné infrastruktury systematicky zavádějí již několik let. |
| --- | --- |

(37)

Řeckým orgánům navíc z hlediska pravomocí nezůstal žádný prostor pro uvážení, pokud jde o způsob použití těchto fiskálních ustanovení, jež se u všech projektů veřejné infrastruktury systematicky zavádějí již několik let.

iv)   
  Logika daňového systému

| (38) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že dotčená fiskální opatření a systém, jehož jsou součástí, jsou v souladu se základními či řídicími principy příslušných daňových předpisů v Řecku, a to vzhledem k tomu, že a) se jimi má prosazovat cíl veřejné politiky, jenž je v souladu se základními principy obecného daňového systému, zejména jeho zásadou proporcionality, hospodárnosti a cílem vytvářet daňové příjmy, jakož i s klíčovými politikami Řecka v oblasti budování veřejné infrastruktury; b) jejich cílem je zajistit, aby se objektivně odlišné situace řešily odlišným způsobem, tedy aby se používala zásada rovnosti a proporcionality a aby se zabezpečilo, že nedojde k narušení zamýšlených výsledků daňového systému; c) se používají na základě objektivních kritérií; d) jsou koncipovány zvláště jako legislativní mechanismus k řešení klíčových finančních problémů, jež při realizaci projektů veřejné infrastruktury vznikají a mohou ohrozit účast soukromého sektoru (29). |
| --- | --- |

(38)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že dotčená fiskální opatření a systém, jehož jsou součástí, jsou v souladu se základními či řídicími principy příslušných daňových předpisů v Řecku, a to vzhledem k tomu, že a) se jimi má prosazovat cíl veřejné politiky, jenž je v souladu se základními principy obecného daňového systému, zejména jeho zásadou proporcionality, hospodárnosti a cílem vytvářet daňové příjmy, jakož i s klíčovými politikami Řecka v oblasti budování veřejné infrastruktury; b) jejich cílem je zajistit, aby se objektivně odlišné situace řešily odlišným způsobem, tedy aby se používala zásada rovnosti a proporcionality a aby se zabezpečilo, že nedojde k narušení zamýšlených výsledků daňového systému; c) se používají na základě objektivních kritérií; d) jsou koncipovány zvláště jako legislativní mechanismus k řešení klíčových finančních problémů, jež při realizaci projektů veřejné infrastruktury vznikají a mohou ohrozit účast soukromého sektoru (29).

| (39) | Tím, že tato ustanovení poskytují právní jistotu, čímž se zajišťuje schopnost plátce daně odvádět daně, se navíc podporují investice soukromého sektoru do veřejné infrastruktury, a tedy i rozšíření daňové základny a zvýšení daňových příjmů. Příslušná opatření jsou tedy logikou tohoto systému odůvodněna. |
| --- | --- |

(39)

Tím, že tato ustanovení poskytují právní jistotu, čímž se zajišťuje schopnost plátce daně odvádět daně, se navíc podporují investice soukromého sektoru do veřejné infrastruktury, a tedy i rozšíření daňové základny a zvýšení daňových příjmů. Příslušná opatření jsou tedy logikou tohoto systému odůvodněna.

Absence posouzení podmínek relevantních z hlediska narušení hospodářské soutěže a vlivu na obchod

| (40) | Podle řeckých orgánů a podniku PCT neurčila Komise služby a zeměpisné trhy, které je třeba při posouzení vlivu na hospodářskou soutěž vzít v potaz, neprovedla analýzu podmínek hospodářské soutěže na relevantních trzích a nezjistila, zda jsou konkurenční přístavy EU uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení z hlediska přístavu Pireus a podniku PCT soutěžiteli skutečnými či možnými. |
| --- | --- |

(40)

Podle řeckých orgánů a podniku PCT neurčila Komise služby a zeměpisné trhy, které je třeba při posouzení vlivu na hospodářskou soutěž vzít v potaz, neprovedla analýzu podmínek hospodářské soutěže na relevantních trzích a nezjistila, zda jsou konkurenční přístavy EU uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení z hlediska přístavu Pireus a podniku PCT soutěžiteli skutečnými či možnými.

| (41) | Z jejich pohledu se nadto Komise nezabývala relevantním trhem, na němž kontejnerový terminál podniku PCT působí, ani podmínkami hospodářské soutěže na něm. Při takovémto šetření by se ukázalo, že dotčená fiskální ustanovení nemají na hospodářskou soutěž a na obchod v EU negativní vliv. |
| --- | --- |

(41)

Z jejich pohledu se nadto Komise nezabývala relevantním trhem, na němž kontejnerový terminál podniku PCT působí, ani podmínkami hospodářské soutěže na něm. Při takovémto šetření by se ukázalo, že dotčená fiskální ustanovení nemají na hospodářskou soutěž a na obchod v EU negativní vliv.

| (42) | Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže na trhu, tvrdí řecké orgány a podnik PCT, že z rozsudku ve věci WAM (30) vyplývá, že pouhá skutečnost, že se mezi členskými státy EU obchoduje se zbožím přepravovaným v kontejnerech a různé přístavy spolu soutěží v poskytování přístavních služeb týkajících se kontejnerů, automaticky neznamená, že případná podpora nějakému provozovateli přístavu splňuje kritérium vlivu na obchod a/nebo narušení hospodářské soutěže dané čl. 107 odst. 1 SFEU. Mají tedy za to, že Komise neprovedla analýzu vlivu fiskálních ustanovení na hospodářskou soutěž a obchod na relevantních trzích. |
| --- | --- |

(42)

Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže na trhu, tvrdí řecké orgány a podnik PCT, že z rozsudku ve věci WAM (30) vyplývá, že pouhá skutečnost, že se mezi členskými státy EU obchoduje se zbožím přepravovaným v kontejnerech a různé přístavy spolu soutěží v poskytování přístavních služeb týkajících se kontejnerů, automaticky neznamená, že případná podpora nějakému provozovateli přístavu splňuje kritérium vlivu na obchod a/nebo narušení hospodářské soutěže dané čl. 107 odst. 1 SFEU. Mají tedy za to, že Komise neprovedla analýzu vlivu fiskálních ustanovení na hospodářskou soutěž a obchod na relevantních trzích.

| (43) | K výše uvedeným argumentům poskytl podnik PCT podrobnější připomínky. |
| --- | --- |

(43)

K výše uvedeným argumentům poskytl podnik PCT podrobnější připomínky.

Definice relevantního trhu

| (44) | Pokud jde o definici relevantního trhu, odkazuje podnik PCT na rozhodnutí Komise týkající se spojování podniků (31), a tvrdí, že pro přístavní služby kontejnerových terminálů existují dva oddělené trhy: vnitrozemská a překládková přeprava. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o definici relevantního trhu, odkazuje podnik PCT na rozhodnutí Komise týkající se spojování podniků (31), a tvrdí, že pro přístavní služby kontejnerových terminálů existují dva oddělené trhy: vnitrozemská a překládková přeprava.

| (45) | Dále tvrdí, že v případě vnitrozemské přepravy má Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podle všeho za to, že zeměpisný rozsah trhu zahrnuje „Řecko a východní Středomoří“, aniž by vysvětlila, proč jej vymezuje jinak než řecká komise pro hospodářskou soutěž, která stanovila, že zeměpisný rozsah trhu služeb přístavních terminálů v případě vnitrozemské přepravy tvoří pouze střední a jižní Řecko (32). |
| --- | --- |

(45)

Dále tvrdí, že v případě vnitrozemské přepravy má Komise v rozhodnutí o zahájení řízení podle všeho za to, že zeměpisný rozsah trhu zahrnuje „Řecko a východní Středomoří“, aniž by vysvětlila, proč jej vymezuje jinak než řecká komise pro hospodářskou soutěž, která stanovila, že zeměpisný rozsah trhu služeb přístavních terminálů v případě vnitrozemské přepravy tvoří pouze střední a jižní Řecko (32).

| (46) | Podnik PCT dále tvrdí, že na straně nabídky i poptávky tvoří střední a jižní Řecko, pokud jde o severní části Řecka, odlišný zeměpisný trh, a to vzhledem k tomu, že: a) kontejnerový terminál podniku PCT zvládá odbavit mnohem vyšší objem přepravy než přístav Soluň či jakýkoli jiný řecký přístav, a díky větší technické kapacitě může navíc nabídnout mnohem konkurenceschopnější podmínky; b) jsou průmysl, obchod a obyvatelstvo soustředěny především v oblasti širších Atén a ve střední/jižní části Řecka obecně; c) roli hraje i topografie Řecka, od níž se odvíjejí dodatečné náklady při přepravě kontejnerů mezi přístavem Soluň na severu Řecka a středních a jižních částí země a naopak. |
| --- | --- |

(46)

Podnik PCT dále tvrdí, že na straně nabídky i poptávky tvoří střední a jižní Řecko, pokud jde o severní části Řecka, odlišný zeměpisný trh, a to vzhledem k tomu, že: a) kontejnerový terminál podniku PCT zvládá odbavit mnohem vyšší objem přepravy než přístav Soluň či jakýkoli jiný řecký přístav, a díky větší technické kapacitě může navíc nabídnout mnohem konkurenceschopnější podmínky; b) jsou průmysl, obchod a obyvatelstvo soustředěny především v oblasti širších Atén a ve střední/jižní části Řecka obecně; c) roli hraje i topografie Řecka, od níž se odvíjejí dodatečné náklady při přepravě kontejnerů mezi přístavem Soluň na severu Řecka a středních a jižních částí země a naopak.

| (47) | Co se týče služeb týkajících se překládky kontejnerů, odvolává se podnik PCT na rozhodnutí Komise ve věci Maersk/ECT a její rozhodnutí ve věci Hutchinson/Evergreen, v nichž Komise jako relevantní zeměpisný trh v případě služeb překládky kontejnerů určila východní Středomoří a oblast Černého moře. Podnik PCT se dále domnívá, že Komise má v rozhodnutí o zahájení řízení za to, že zeměpisný rozsah trhu zahrnuje „Řecko a východní Středomoří“. |
| --- | --- |

(47)

Co se týče služeb týkajících se překládky kontejnerů, odvolává se podnik PCT na rozhodnutí Komise ve věci Maersk/ECT a její rozhodnutí ve věci Hutchinson/Evergreen, v nichž Komise jako relevantní zeměpisný trh v případě služeb překládky kontejnerů určila východní Středomoří a oblast Černého moře. Podnik PCT se dále domnívá, že Komise má v rozhodnutí o zahájení řízení za to, že zeměpisný rozsah trhu zahrnuje „Řecko a východní Středomoří“.

Konkurenční podmínky na příslušných trzích

| (48) | Pokud jde o překládkovou přepravu, tvrdí podnik PCT, že kontejnerový terminál s přístavy EU v poskytování služeb přístavního terminálu pro překládkovou námořní přepravu kontejnerů ve východním Středomoří nesoutěží, a to s výjimkou kontejnerového terminálu v přístavišti I řídicího orgánu přístavu Pireus. Dále tvrdí, že Komise nevysvětlila, proč se domnívá, že na tomto trhu s kontejnerovým terminálem podniku PCT soutěží řada přístavů členských států EU (33). Podle podniku PCT je tvrzení Komise, že „[...] přístav Soluň, přístav Konstanca v Rumunsku, přístav Koper ve Slovinsku a řada přístavů v Itálii mohou být považovány za přímé soutěžitele“ v rozporu se zjištěními Komise ve věci C 21/2009 (34). Přístavy v Itálii a přístav Koper ve Slovinsku se podle podniku PCT nenachází v segmentu trhu v oblasti východního Středomoří, který Komise určila, ale v segmentu v oblasti centrálního Středomoří. Do oblasti vnitrozemí, kam přeprava směřuje přes tyto přístavy (dále jen „spádová oblast“), není navíc překládková přeprava zajišťována přes přístav Pireus (35). |
| --- | --- |

(48)

Pokud jde o překládkovou přepravu, tvrdí podnik PCT, že kontejnerový terminál s přístavy EU v poskytování služeb přístavního terminálu pro překládkovou námořní přepravu kontejnerů ve východním Středomoří nesoutěží, a to s výjimkou kontejnerového terminálu v přístavišti I řídicího orgánu přístavu Pireus. Dále tvrdí, že Komise nevysvětlila, proč se domnívá, že na tomto trhu s kontejnerovým terminálem podniku PCT soutěží řada přístavů členských států EU (33). Podle podniku PCT je tvrzení Komise, že „[...] přístav Soluň, přístav Konstanca v Rumunsku, přístav Koper ve Slovinsku a řada přístavů v Itálii mohou být považovány za přímé soutěžitele“ v rozporu se zjištěními Komise ve věci C 21/2009 (34). Přístavy v Itálii a přístav Koper ve Slovinsku se podle podniku PCT nenachází v segmentu trhu v oblasti východního Středomoří, který Komise určila, ale v segmentu v oblasti centrálního Středomoří. Do oblasti vnitrozemí, kam přeprava směřuje přes tyto přístavy (dále jen „spádová oblast“), není navíc překládková přeprava zajišťována přes přístav Pireus (35).

| (49) | Pokud jde o stranu nabídky, tvrdí podnik PCT, že lze do určité míry mít za to, že tyto přístavy by kontejnerový terminál podniku PCT mohly nahradit, neboť by mohly odbavovat některé druhy kontejnerových lodí, jež může odbavovat kontejnerový přístav podniku PCT; tyto přístavy by však nemohly odbavovat všechny takovéto lodě, a to z toho důvodu, že hloubka moře a kapacita jeřábů v nich je menší (36). Pokud jde o stranu poptávky, nelze mít za to, že by tyto přístavy mohly přístav Pireus nahradit, a to z těchto důvodů: a) Pireus nabízí nejkratší a nejlevnější (37) odbočku z osy Suez/Gibraltar, jež představuje nejvýznamnější námořní trasu pro přepravu kontejnerů ve Středozemním moři (38); b) Pireus nabízí celosvětově nejnižší ceny ropného paliva, c) přístav Konstanca by musel vynaložit další náklady na služby lodivodů v průlivech Dardanely a Bospor. |
| --- | --- |

(49)

Pokud jde o stranu nabídky, tvrdí podnik PCT, že lze do určité míry mít za to, že tyto přístavy by kontejnerový terminál podniku PCT mohly nahradit, neboť by mohly odbavovat některé druhy kontejnerových lodí, jež může odbavovat kontejnerový přístav podniku PCT; tyto přístavy by však nemohly odbavovat všechny takovéto lodě, a to z toho důvodu, že hloubka moře a kapacita jeřábů v nich je menší (36). Pokud jde o stranu poptávky, nelze mít za to, že by tyto přístavy mohly přístav Pireus nahradit, a to z těchto důvodů: a) Pireus nabízí nejkratší a nejlevnější (37) odbočku z osy Suez/Gibraltar, jež představuje nejvýznamnější námořní trasu pro přepravu kontejnerů ve Středozemním moři (38); b) Pireus nabízí celosvětově nejnižší ceny ropného paliva, c) přístav Konstanca by musel vynaložit další náklady na služby lodivodů v průlivech Dardanely a Bospor.

| (50) | Vzhledem k výše uvedenému podnik PCT tvrdí, že nelze mít za to, že by přístavy uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení mohly kontejnerový přístav podniku PCT v poskytování služeb přístavních terminálů pro překládkovou dopravu ve východním Středomoří skutečně či potenciálně nahradit. |
| --- | --- |

(50)

Vzhledem k výše uvedenému podnik PCT tvrdí, že nelze mít za to, že by přístavy uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení mohly kontejnerový přístav podniku PCT v poskytování služeb přístavních terminálů pro překládkovou dopravu ve východním Středomoří skutečně či potenciálně nahradit.

| (51) | Podnik PCT dále odkazuje na rozhodnutí Komise týkající se investic v přístavu Pireus, v němž Komise hospodářskou soutěž mezi určitými přístavy a přístavem Pireus považovala za nevýznamnou (39). Tvrdí navíc, že se Komisi nepodařilo zanalyzovat, jaký vliv mají fiskální opatření na hospodářskou soutěž a obchod na relevantních trzích. K posouzení tohoto vlivu by nadto bylo zapotřebí prozkoumat obdobné daňové systémy, jež na relevantních trzích platí, neboť i jiné přístavy mohou mít prospěch z obdobných či rovnocenných fiskálních ustanovení. |
| --- | --- |

(51)

Podnik PCT dále odkazuje na rozhodnutí Komise týkající se investic v přístavu Pireus, v němž Komise hospodářskou soutěž mezi určitými přístavy a přístavem Pireus považovala za nevýznamnou (39). Tvrdí navíc, že se Komisi nepodařilo zanalyzovat, jaký vliv mají fiskální opatření na hospodářskou soutěž a obchod na relevantních trzích. K posouzení tohoto vlivu by nadto bylo zapotřebí prozkoumat obdobné daňové systémy, jež na relevantních trzích platí, neboť i jiné přístavy mohou mít prospěch z obdobných či rovnocenných fiskálních ustanovení.

| (52) | Dále podnik PCT tvrdí, že hospodářské soutěži na relevantních trzích čelí pouze ze strany řídicího orgánu přístavu Pireus, který v přístavu Pireus provozuje kontejnerový terminál v přístavišti I. Komise však, pokud jde o řídicí orgán přístavu Pireus, uznala, že se udělením koncese podniku PCT hospodářská soutěž v oblasti terminálových služeb v oblasti kontejnerové přepravy v přístavu Pireus zvýší (40). |
| --- | --- |

(52)

Dále podnik PCT tvrdí, že hospodářské soutěži na relevantních trzích čelí pouze ze strany řídicího orgánu přístavu Pireus, který v přístavu Pireus provozuje kontejnerový terminál v přístavišti I. Komise však, pokud jde o řídicí orgán přístavu Pireus, uznala, že se udělením koncese podniku PCT hospodářská soutěž v oblasti terminálových služeb v oblasti kontejnerové přepravy v přístavu Pireus zvýší (40).

| (53) | Co se týče možných soutěžitelů, jež se mohou v důsledku privatizace řídicího orgánu přístavu Pireus a dalších řeckých přístavů objevit, uvádí podnik PCT, že provozovatelé řeckých přístavů, jimž nebyla udělena podobná koncese, nejsou v téže situaci, a z dotčeného fiskálního ustanovení tak nevyplývá žádná konkurenční výhoda či narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(53)

Co se týče možných soutěžitelů, jež se mohou v důsledku privatizace řídicího orgánu přístavu Pireus a dalších řeckých přístavů objevit, uvádí podnik PCT, že provozovatelé řeckých přístavů, jimž nebyla udělena podobná koncese, nejsou v téže situaci, a z dotčeného fiskálního ustanovení tak nevyplývá žádná konkurenční výhoda či narušení hospodářské soutěže.

| (54) | Dále tento podnik uvádí, že Komise neodkazuje na žádný důkaz, že by jiní provozovatelé přístavů měli zájem významně investovat a zřídit v Řecku velký přístavní kontejnerový terminál. Podle podniku PCT je vysoce nepravděpodobné, že by takováto hospodářská soutěž mohla nastat, jelikož žádný existující přístav v Řecku by neměl všechny vlastnosti přístavu Pireus (41). |
| --- | --- |

(54)

Dále tento podnik uvádí, že Komise neodkazuje na žádný důkaz, že by jiní provozovatelé přístavů měli zájem významně investovat a zřídit v Řecku velký přístavní kontejnerový terminál. Podle podniku PCT je vysoce nepravděpodobné, že by takováto hospodářská soutěž mohla nastat, jelikož žádný existující přístav v Řecku by neměl všechny vlastnosti přístavu Pireus (41).

| (55) | Co se týče hospodářské soutěže ze strany řídicího orgánu přístavu Pireus, tvrdí podnik PCT, že názor Komise není přesný, neboť podnik PCT již hospodářské soutěži ze strany kontejnerového terminálu v přístavišti I řídicího orgánu přístavu Pireus čelí, přičemž v důsledku koncese dochází k otevírání trhu hospodářské soutěži, a nikoliv k jejímu narušení. V tomto ohledu také tvrdí, že řídicí orgán přístavu Pireus má prospěch z určitých legislativních ustanovení fiskální povahy a že vzhledem k nim se přijetí některých z dotčených fiskálních ustanovení považovalo za nezbytný mechanismus, jenž zajistí, aby se podnik PCT neocitl v konkurenční nevýhodě. |
| --- | --- |

(55)

Co se týče hospodářské soutěže ze strany řídicího orgánu přístavu Pireus, tvrdí podnik PCT, že názor Komise není přesný, neboť podnik PCT již hospodářské soutěži ze strany kontejnerového terminálu v přístavišti I řídicího orgánu přístavu Pireus čelí, přičemž v důsledku koncese dochází k otevírání trhu hospodářské soutěži, a nikoliv k jejímu narušení. V tomto ohledu také tvrdí, že řídicí orgán přístavu Pireus má prospěch z určitých legislativních ustanovení fiskální povahy a že vzhledem k nim se přijetí některých z dotčených fiskálních ustanovení považovalo za nezbytný mechanismus, jenž zajistí, aby se podnik PCT neocitl v konkurenční nevýhodě.

4.2   Ke srovnání údajných opatření státní podpory s podobnými ustanoveními v jiných smlouvách u velkých projektů infrastruktury
   (42)

| (56) | Řecké orgány a podnik PCT uvádí, že ustanovení podobná těm v § 2 a § 3 dotčeného zákona byla zařazena i do řeckých zákonů, jež ratifikovaly několik projektů veřejné infrastruktury, jakož i do zákona č. 3389/2005 o partnerství veřejného a soukromého sektoru. Vzhledem k tomu, že Komise tyto zákony prozkoumala s ohledem na čl. 107 odst. 1 SFEU a rozhodla, že nepředstavují státní podporu, ohrozil by závěr, že fiskální ustanovení ve prospěch podniku PCT představují selektivní opatření a poskytují neoprávněnou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, právní jistotu a byl by v rozporu s praxí Komise a jejími předchozími vyjádřeními k použití těchto ustanovení na projekty veřejné infrastruktury v Řecku. |
| --- | --- |

(56)

Řecké orgány a podnik PCT uvádí, že ustanovení podobná těm v § 2 a § 3 dotčeného zákona byla zařazena i do řeckých zákonů, jež ratifikovaly několik projektů veřejné infrastruktury, jakož i do zákona č. 3389/2005 o partnerství veřejného a soukromého sektoru. Vzhledem k tomu, že Komise tyto zákony prozkoumala s ohledem na čl. 107 odst. 1 SFEU a rozhodla, že nepředstavují státní podporu, ohrozil by závěr, že fiskální ustanovení ve prospěch podniku PCT představují selektivní opatření a poskytují neoprávněnou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, právní jistotu a byl by v rozporu s praxí Komise a jejími předchozími vyjádřeními k použití těchto ustanovení na projekty veřejné infrastruktury v Řecku.

| (57) | Pokud jde o věc týkající se mezinárodního letiště v Aténách (43), v níž měla Komise za to, že použitá fiskální ustanovení se týkala letištních služeb, které v té době nebyly liberalizovány, lze z pohledu řeckých orgánů a podniku PCT ve věci posuzované v tomto rozhodnutí dojít k témuž závěru v případě služeb přístavní infrastruktury. Řecké orgány navíc trvají na své argumentaci, že Komise v dané věci uvedená ustanovení prozkoumala. |
| --- | --- |

(57)

Pokud jde o věc týkající se mezinárodního letiště v Aténách (43), v níž měla Komise za to, že použitá fiskální ustanovení se týkala letištních služeb, které v té době nebyly liberalizovány, lze z pohledu řeckých orgánů a podniku PCT ve věci posuzované v tomto rozhodnutí dojít k témuž závěru v případě služeb přístavní infrastruktury. Řecké orgány navíc trvají na své argumentaci, že Komise v dané věci uvedená ustanovení prozkoumala.

| (58) | Pokud jde o věci, jež se týkají aténského okruhu (44) a dálničního mostu Rio-Antirio, prozkoumala Komise podle jejich názoru pečlivě finanční příspěvek veřejného a soukromého sektoru na náklady projektu i příslušná fiskální ustanovení. Komise následně došla k závěru, že výše veřejného příspěvku (ve formě grantů a státních záruk) byla prostřednictvím otevřeného a nediskriminujícího koncesního řízení v souladu se zásadami hospodářské soutěže stanovena jako „tržní cena“ (tj. byla stanovena nejnižší částka potřebného veřejného příspěvku). V rozhodnutí ve věci aténského okruhu došla Komise k závěru, že fiskální ustanovení vysvětlují platný daňový systém a že bez nich by mohl být úspěch projektu ohrožen, a nepovažovala je za součást odměny pro koncesionáře. Případný finanční prospěch, který by bylo možné s použitím fiskálních ustanovení, jež byla přijata, spojit, nebylo možné považovat za součást veřejného příspěvku, neboť jeho výši bylo možné přesně určit až po vypršení koncese. Tato ustanovení představovala pouze nezbytné vysvětlení sloužící k tomu, aby nebyli soukromí investoři odrazeni, zejména v případě tohoto typu vysoce rizikových a neživotaschopných stavebních projektů. Podnik PCT tedy nelze odlišit od koncesionářů v těchto věcech, neboť tato ustanovení představovala ve všech případech „vysvětlení“, a nikoliv, jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, „odměnu“. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o věci, jež se týkají aténského okruhu (44) a dálničního mostu Rio-Antirio, prozkoumala Komise podle jejich názoru pečlivě finanční příspěvek veřejného a soukromého sektoru na náklady projektu i příslušná fiskální ustanovení. Komise následně došla k závěru, že výše veřejného příspěvku (ve formě grantů a státních záruk) byla prostřednictvím otevřeného a nediskriminujícího koncesního řízení v souladu se zásadami hospodářské soutěže stanovena jako „tržní cena“ (tj. byla stanovena nejnižší částka potřebného veřejného příspěvku). V rozhodnutí ve věci aténského okruhu došla Komise k závěru, že fiskální ustanovení vysvětlují platný daňový systém a že bez nich by mohl být úspěch projektu ohrožen, a nepovažovala je za součást odměny pro koncesionáře. Případný finanční prospěch, který by bylo možné s použitím fiskálních ustanovení, jež byla přijata, spojit, nebylo možné považovat za součást veřejného příspěvku, neboť jeho výši bylo možné přesně určit až po vypršení koncese. Tato ustanovení představovala pouze nezbytné vysvětlení sloužící k tomu, aby nebyli soukromí investoři odrazeni, zejména v případě tohoto typu vysoce rizikových a neživotaschopných stavebních projektů. Podnik PCT tedy nelze odlišit od koncesionářů v těchto věcech, neboť tato ustanovení představovala ve všech případech „vysvětlení“, a nikoliv, jak Komise uvedla v rozhodnutí o zahájení řízení, „odměnu“.

| (59) | Judikaturu (45), na kterou Komise v rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje v souvislosti se skutečností, že mlčení Komise v případě určitých opatření neznamená, že jsou tato opatření schválena (46), nelze použít v oznámených věcech, jako jsou ty, na které se řecké orgány a podnik PCT odvolávají. |
| --- | --- |

(59)

Judikaturu (45), na kterou Komise v rozhodnutí o zahájení řízení odkazuje v souvislosti se skutečností, že mlčení Komise v případě určitých opatření neznamená, že jsou tato opatření schválena (46), nelze použít v oznámených věcech, jako jsou ty, na které se řecké orgány a podnik PCT odvolávají.

| (60) | Co se týče následných rozhodnutí o státní podpoře na zbývající projekty infrastruktury, nemusela se Komise dotčenými fiskálními ustanovení podrobně zabývat, neboť se jimi nezměnil její postoj vyjádřený ve věcech týkajících se dálničního mostu Rio-Antirrio a aténského okruhu (47). |
| --- | --- |

(60)

Co se týče následných rozhodnutí o státní podpoře na zbývající projekty infrastruktury, nemusela se Komise dotčenými fiskálními ustanovení podrobně zabývat, neboť se jimi nezměnil její postoj vyjádřený ve věcech týkajících se dálničního mostu Rio-Antirrio a aténského okruhu (47).

| (61) | Z pohledu řeckých orgánů a podniku PCT přitom vzniká otázka, zda lze mít vzhledem ke schválení Komise ve výše uvedených předchozích rozhodnutích za to, že dotčená fiskální ustanovení jsou v souladu s pravidly o státní podpoře, a nikoliv zda se těchto ustanovení týká předchozí posouzení Komise, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení. Pokud by navíc tato ustanovení byla součástí zadávací dokumentace na tuto koncesi, dospěla by Komise k témuž závěru jako ve svých předchozích rozhodnutích. |
| --- | --- |

(61)

Z pohledu řeckých orgánů a podniku PCT přitom vzniká otázka, zda lze mít vzhledem ke schválení Komise ve výše uvedených předchozích rozhodnutích za to, že dotčená fiskální ustanovení jsou v souladu s pravidly o státní podpoře, a nikoliv zda se těchto ustanovení týká předchozí posouzení Komise, jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení. Pokud by navíc tato ustanovení byla součástí zadávací dokumentace na tuto koncesi, dospěla by Komise k témuž závěru jako ve svých předchozích rozhodnutích.

| (62) | Rozdíl, jenž Komise učinila v rozhodnutí o zahájení řízení mezi věcí posuzovanou v tomto rozhodnutí a předchozími věcmi, podle nich navíc vychází z technického detailu, tj. přijetí fiskálních ustanovení zákonem č. 3755/2009 namísto jejich začlenění do koncesní smlouvy. Naznačuje to navíc, že: i) účastníci koncesního řízení věděli, že tato fiskální ustanovení Řecko používá jako standardní rámec pro projekty veřejné infrastruktury a v souvislosti s partnerstvím veřejného a soukromého sektoru v této zemi; ii) kontakty podniku PCT týkající se koncesí na kontejnerové přístavy Pireus a Soluň byly navázány na úrovni řeckého premiéra a ministra námořní dopravy, kteří tyto projekty propagovali mezi investory na mezinárodní úrovni a nabízeli plnohodnotný balíček opatření, jež v Řecku pro projekty veřejné infrastruktury financované ze soukromých zdrojů platí; iii) podnik PCT si byl vědom toho, že Komise prozkoumala všechny předchozí projekty tohoto rázu a neměla k nim žádné připomínky; iv) podnik PCT během koncesního řízení řeckou vládu a řídicí orgán přístavu Pireus požádal, aby tato ustanovení začlenila do koncesní smlouvy; v) podnik PCT tuto záležitost znovu řešil s řeckým premiérem a ministrem námořní dopravy a znovu byl ujištěn o tom, že takovýto předpis bude zaveden; vi) s ohledem na tato ujištění a během koncesního řízení a přípravy nabídky tedy podnik PCT počítal s tím, že koncesní smlouva bude fungovat na témže základě jako všechny ostatní koncese na veřejnou infrastrukturu a že osobám, které poskytují úvěry, tedy budou podmínky dotčené koncese známy. |
| --- | --- |

(62)

Rozdíl, jenž Komise učinila v rozhodnutí o zahájení řízení mezi věcí posuzovanou v tomto rozhodnutí a předchozími věcmi, podle nich navíc vychází z technického detailu, tj. přijetí fiskálních ustanovení zákonem č. 3755/2009 namísto jejich začlenění do koncesní smlouvy. Naznačuje to navíc, že: i) účastníci koncesního řízení věděli, že tato fiskální ustanovení Řecko používá jako standardní rámec pro projekty veřejné infrastruktury a v souvislosti s partnerstvím veřejného a soukromého sektoru v této zemi; ii) kontakty podniku PCT týkající se koncesí na kontejnerové přístavy Pireus a Soluň byly navázány na úrovni řeckého premiéra a ministra námořní dopravy, kteří tyto projekty propagovali mezi investory na mezinárodní úrovni a nabízeli plnohodnotný balíček opatření, jež v Řecku pro projekty veřejné infrastruktury financované ze soukromých zdrojů platí; iii) podnik PCT si byl vědom toho, že Komise prozkoumala všechny předchozí projekty tohoto rázu a neměla k nim žádné připomínky; iv) podnik PCT během koncesního řízení řeckou vládu a řídicí orgán přístavu Pireus požádal, aby tato ustanovení začlenila do koncesní smlouvy; v) podnik PCT tuto záležitost znovu řešil s řeckým premiérem a ministrem námořní dopravy a znovu byl ujištěn o tom, že takovýto předpis bude zaveden; vi) s ohledem na tato ujištění a během koncesního řízení a přípravy nabídky tedy podnik PCT počítal s tím, že koncesní smlouva bude fungovat na témže základě jako všechny ostatní koncese na veřejnou infrastrukturu a že osobám, které poskytují úvěry, tedy budou podmínky dotčené koncese známy.

| (63) | Koncesní řízení, v jehož rámci byla koncesní smlouva udělena podniku PCT tedy nelze odlišit od předchozích případů, a to vzhledem k tomu, že všem uchazečům byl znám standardní fiskální rámec velkých projektů infrastruktury. Řecké orgány a podnik PCT dále uvádí, že k uchovávání záznamů o těchto rozpravách o koncesním řízení nebyl zvláštní důvod, neboť řídicí orgán přístavu Pireus nemá pravomoc takováto ustanovení přijmout a jejich použití bylo v Řecku v souladu s precedentem daným Komisí stejně zavedenou praxí. |
| --- | --- |

(63)

Koncesní řízení, v jehož rámci byla koncesní smlouva udělena podniku PCT tedy nelze odlišit od předchozích případů, a to vzhledem k tomu, že všem uchazečům byl znám standardní fiskální rámec velkých projektů infrastruktury. Řecké orgány a podnik PCT dále uvádí, že k uchovávání záznamů o těchto rozpravách o koncesním řízení nebyl zvláštní důvod, neboť řídicí orgán přístavu Pireus nemá pravomoc takováto ustanovení přijmout a jejich použití bylo v Řecku v souladu s precedentem daným Komisí stejně zavedenou praxí.

| (64) | Pokud by tedy jediným důvodem, proč Komise činí rozdíl mezi podnikem PCT a ostatními podniky, jež v Řecku realizují projekty veřejné infrastruktury, byl technický detail, odporovala by tato formalita zásadě právní jistoty a legitimních očekávání. |
| --- | --- |

(64)

Pokud by tedy jediným důvodem, proč Komise činí rozdíl mezi podnikem PCT a ostatními podniky, jež v Řecku realizují projekty veřejné infrastruktury, byl technický detail, odporovala by tato formalita zásadě právní jistoty a legitimních očekávání.

| (65) | Pokud jde o prohlášení Komise, že „důkaz, který poskytly řecké orgány, podporuje zjištění, že uchazeči nevzali příslušné výhody v potaz[...]“ (48), tvrdí podnik PCT, že o uvedeném důkazu neví a že přijetí těchto ustanovení prostřednictvím zákona, který ratifikoval koncesní smlouvu, žádný důkaz nepředstavuje. |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o prohlášení Komise, že „důkaz, který poskytly řecké orgány, podporuje zjištění, že uchazeči nevzali příslušné výhody v potaz[...]“ (48), tvrdí podnik PCT, že o uvedeném důkazu neví a že přijetí těchto ustanovení prostřednictvím zákona, který ratifikoval koncesní smlouvu, žádný důkaz nepředstavuje.

4.3   O souladu s údajnými opatřeními státní podpory

| (66) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že pokud by Komise učinila závěr, že dotčená fiskální opatření představují státní podporu, měla by se tato podpora považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c), a to vzhledem k významu dotčených investic, infrastruktury a služeb pro hospodářský rozvoj Řecka, a zejména pro rozvoj a modernizaci odvětví námořní kontejnerové dopravy. |
| --- | --- |

(66)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že pokud by Komise učinila závěr, že dotčená fiskální opatření představují státní podporu, měla by se tato podpora považovat za slučitelnou s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c), a to vzhledem k významu dotčených investic, infrastruktury a služeb pro hospodářský rozvoj Řecka, a zejména pro rozvoj a modernizaci odvětví námořní kontejnerové dopravy.

| (67) | Cílem dotčeného investičního projektu je rozvoj přístavu Pireus jakožto moderního námořního kontejnerového terminálu ve Středozemním moři s větší kapacitou a skladovacími prostory, čímž se zvýší jeho efektivita při odbavování námořní kontejnerové dopravy. Údaje o výsledcích týkající se provozu přístaviště II (49) již dokazují, že je tento cíl naplňován. Projekt je navíc zaměřen na cíl společného zájmu Komise v oblasti dopravní politiky EU ve smyslu, v němž byl tento cíl analyzován v různých předpisech a sděleních EU. |
| --- | --- |

(67)

Cílem dotčeného investičního projektu je rozvoj přístavu Pireus jakožto moderního námořního kontejnerového terminálu ve Středozemním moři s větší kapacitou a skladovacími prostory, čímž se zvýší jeho efektivita při odbavování námořní kontejnerové dopravy. Údaje o výsledcích týkající se provozu přístaviště II (49) již dokazují, že je tento cíl naplňován. Projekt je navíc zaměřen na cíl společného zájmu Komise v oblasti dopravní politiky EU ve smyslu, v němž byl tento cíl analyzován v různých předpisech a sděleních EU.

| (68) | Pořízení vybavení a výstavba přístaviště III se podle příslušných pravidel EU k regionální podpoře upravujících použití čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU považují za počáteční investici. Její hodnota dosahuje [...] (50) milionů EUR a v jejím důsledku došlo k vytvoření 900 přímých a nepřímých pracovních míst na plný úvazek, a to na 35 let doby trvání koncese. Vzhledem k vysoké hodnotě investice by případná podpora v jakékoli výši byla výrazně pod úrovní 30 %, což je strop, který pro region Attiki platil do konce roku 2010, či maximálními částkami podpory, které Komise schválila v rozhodnutích týkajících se přístavní infrastruktury (51). Opatření podpory tedy představují minimální nezbytná vhodná opatření na podporu takto velkého projektu infrastruktury. Vlastní příspěvek podniku PCT k projektu ani zdaleka nepřekračuje prahové hodnoty stanovené pravidly regionální podpory. Případná podpora by navíc byla slučitelná se společným trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a to ze stejného důvodu jako podpora poskytnutá řídicímu orgánu přístavu Pireus, kterou Komise schválila ve věci C 21/2009 (52). |
| --- | --- |

(68)

Pořízení vybavení a výstavba přístaviště III se podle příslušných pravidel EU k regionální podpoře upravujících použití čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU považují za počáteční investici. Její hodnota dosahuje [...] (50) milionů EUR a v jejím důsledku došlo k vytvoření 900 přímých a nepřímých pracovních míst na plný úvazek, a to na 35 let doby trvání koncese. Vzhledem k vysoké hodnotě investice by případná podpora v jakékoli výši byla výrazně pod úrovní 30 %, což je strop, který pro region Attiki platil do konce roku 2010, či maximálními částkami podpory, které Komise schválila v rozhodnutích týkajících se přístavní infrastruktury (51). Opatření podpory tedy představují minimální nezbytná vhodná opatření na podporu takto velkého projektu infrastruktury. Vlastní příspěvek podniku PCT k projektu ani zdaleka nepřekračuje prahové hodnoty stanovené pravidly regionální podpory. Případná podpora by navíc byla slučitelná se společným trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, a to ze stejného důvodu jako podpora poskytnutá řídicímu orgánu přístavu Pireus, kterou Komise schválila ve věci C 21/2009 (52).

| (69) | podporu lze považovat za nezbytnou zejména vzhledem k tomu, že pro rozvoj přístavní infrastruktury jsou během finanční krize zapotřebí veřejné prostředky, a to v souladu s politikou EU v tomto ohledu (53), jakož i k zajištění jednoznačnosti, flexibility a předvídatelnosti daňových systémů platných pro koncese, jako je tato. Co se týče nezbytnosti opatření podpory, tvrdí Řecké orgány a podnik PCT, že fiskální ustanovení zajistila soulad s podmínkami financování projektu ze strany soukromého sektoru a prevenci selhání společnosti, pokud jde o splácení jejích úvěrů a případných závazků. Bez těchto fiskálních ustanovení by podmínky financování projektu, jichž podnik PCT mohl dosáhnout, byly významně náročnější, což mohlo ohrozit nabídku podniku PCT či provádění koncesní smlouvy (bylo tedy dáno selhání trhu). Fiskální ustanovení byla v praxi zapotřebí k tomu, aby měl koncesionář přístup k potřebným finančním prostředkům subjektů ze soukromého sektoru (54). V neposlední řadě by poskytnutí hotovosti namísto těchto opatření představovalo nevhodnou a zbytečnou pobídku vzhledem k tomu, že je obtížné dopředu přesně spočítat potřebnou výši prostředků, které je v důsledku selhání trhu zapotřebí. |
| --- | --- |

(69)

podporu lze považovat za nezbytnou zejména vzhledem k tomu, že pro rozvoj přístavní infrastruktury jsou během finanční krize zapotřebí veřejné prostředky, a to v souladu s politikou EU v tomto ohledu (53), jakož i k zajištění jednoznačnosti, flexibility a předvídatelnosti daňových systémů platných pro koncese, jako je tato. Co se týče nezbytnosti opatření podpory, tvrdí Řecké orgány a podnik PCT, že fiskální ustanovení zajistila soulad s podmínkami financování projektu ze strany soukromého sektoru a prevenci selhání společnosti, pokud jde o splácení jejích úvěrů a případných závazků. Bez těchto fiskálních ustanovení by podmínky financování projektu, jichž podnik PCT mohl dosáhnout, byly významně náročnější, což mohlo ohrozit nabídku podniku PCT či provádění koncesní smlouvy (bylo tedy dáno selhání trhu). Fiskální ustanovení byla v praxi zapotřebí k tomu, aby měl koncesionář přístup k potřebným finančním prostředkům subjektů ze soukromého sektoru (54). V neposlední řadě by poskytnutí hotovosti namísto těchto opatření představovalo nevhodnou a zbytečnou pobídku vzhledem k tomu, že je obtížné dopředu přesně spočítat potřebnou výši prostředků, které je v důsledku selhání trhu zapotřebí.

| (70) | Řecké orgány a podnik PCT navíc uvádí, že tato opatření mají jasný motivační účinek, a to vzhledem k tomu, že k zahájení a plnění koncesní smlouvy, jakož i k veškerým investičním pracím došlo až po přijetí dotčených fiskálních ustanovení. Vzhledem k tomu, že v letech 2008–2009 se Řecko i celý svět potýkaly s hospodářskou krizí a nedostatkem úvěrů, měl podnik PCT ekonomický důvod, aby k plnění koncesní smlouvy přikročil až po přijetí dotčeného zákona. V opačném případě mohl od koncese ustoupit, přičemž by přišel pouze o bankovní záruku ve výši 5 milionů EUR. Motivační účinek podle nich prokazuje i to, že podnik PCT na sebe vzal riziko financování celého projektu. |
| --- | --- |

(70)

Řecké orgány a podnik PCT navíc uvádí, že tato opatření mají jasný motivační účinek, a to vzhledem k tomu, že k zahájení a plnění koncesní smlouvy, jakož i k veškerým investičním pracím došlo až po přijetí dotčených fiskálních ustanovení. Vzhledem k tomu, že v letech 2008–2009 se Řecko i celý svět potýkaly s hospodářskou krizí a nedostatkem úvěrů, měl podnik PCT ekonomický důvod, aby k plnění koncesní smlouvy přikročil až po přijetí dotčeného zákona. V opačném případě mohl od koncese ustoupit, přičemž by přišel pouze o bankovní záruku ve výši 5 milionů EUR. Motivační účinek podle nich prokazuje i to, že podnik PCT na sebe vzal riziko financování celého projektu.

| (71) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že odhady (55), jež předložily, ukazují, že fiskálními ustanoveními je zajištěna částka v rozmezí [...] milionů EUR a [...] milionů EUR (56) na celou dobu trvání koncese, což odpovídá [...] % až [...] % celkových investičních nákladů ve výši [...] milionů EUR, což je mnohem méně než částky podpory, které Komise ve věcech týkajících se investic do přístavů schválila. |
| --- | --- |

(71)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že odhady (55), jež předložily, ukazují, že fiskálními ustanoveními je zajištěna částka v rozmezí [...] milionů EUR a [...] milionů EUR (56) na celou dobu trvání koncese, což odpovídá [...] % až [...] % celkových investičních nákladů ve výši [...] milionů EUR, což je mnohem méně než částky podpory, které Komise ve věcech týkajících se investic do přístavů schválila.

| (72) | Dále tvrdí, že vyčíslení konkrétních výhod ex ante nebylo k jejich schválení či k realizaci investice nutné. Z jejich pohledu je podle ustálené judikatury takovýto přístup ex ante vhodný pro účely posouzení údajných výhod, u kterých by bylo možno mít za to, že jsou důsledkem fiskálních usnesení, na základě článku 107 SFEU (57). |
| --- | --- |

(72)

Dále tvrdí, že vyčíslení konkrétních výhod ex ante nebylo k jejich schválení či k realizaci investice nutné. Z jejich pohledu je podle ustálené judikatury takovýto přístup ex ante vhodný pro účely posouzení údajných výhod, u kterých by bylo možno mít za to, že jsou důsledkem fiskálních usnesení, na základě článku 107 SFEU (57).

| (73) | Dále odkazují na některá rozhodnutí Komise (58), v nichž Komise neoznámenou státní podporu schválila na základě motivačního účinku a nezbytnosti a proporcionality dotčené podpory, i v případech, kdy nebyla vyčíslena ex ante a/nebo ji v době, kdy Komise přijala konečné rozhodnutí, možné vyčíslit nebylo. Výpočet (59) finančního prospěchu tedy podle nich není ke konstatování přítomnosti motivačního účinku a proporcionality nutný. |
| --- | --- |

(73)

Dále odkazují na některá rozhodnutí Komise (58), v nichž Komise neoznámenou státní podporu schválila na základě motivačního účinku a nezbytnosti a proporcionality dotčené podpory, i v případech, kdy nebyla vyčíslena ex ante a/nebo ji v době, kdy Komise přijala konečné rozhodnutí, možné vyčíslit nebylo. Výpočet (59) finančního prospěchu tedy podle nich není ke konstatování přítomnosti motivačního účinku a proporcionality nutný.

| (74) | A konečně Řecké orgány a podnik PCT udávají, že žádné z posuzovaných opatření nebylo v praxi použito. |
| --- | --- |

(74)

A konečně Řecké orgány a podnik PCT udávají, že žádné z posuzovaných opatření nebylo v praxi použito.

5.   POSOUZENÍ TOHO, ZDA MAJÍ OPATŘENÍ POVAHU STÁTNÍ PODPORY

| (75) | Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU definuje státní podpory jako podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a které ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby bylo možné dojít k závěru, že dotčená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny tyto podmínky. Opatření tak musí a) být poskytnuto ze státních prostředků, b) podnik hospodářsky zvýhodňovat, c) být selektivní, d) narušovat hospodářskou soutěž či s sebou nést možnost jejího narušení a ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(75)

Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU definuje státní podpory jako podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, a které ovlivňují obchod mezi členskými státy. Aby bylo možné dojít k závěru, že dotčená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být splněny všechny tyto podmínky. Opatření tak musí a) být poskytnuto ze státních prostředků, b) podnik hospodářsky zvýhodňovat, c) být selektivní, d) narušovat hospodářskou soutěž či s sebou nést možnost jejího narušení a ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

5.1   Pojem podniku

| (76) | Podle čl. 107 odst. SFEU se pravidla státní podpory použijí pouze v případě, že příjemcem podpory je „podnik“. Podle ustálené judikatury je podnikem subjekt vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na jeho právní postavení a způsob, jakým je financován (60). Hospodářskou činností se navíc rozumí jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a/nebo služeb na daném trhu (61). |
| --- | --- |

(76)

Podle čl. 107 odst. SFEU se pravidla státní podpory použijí pouze v případě, že příjemcem podpory je „podnik“. Podle ustálené judikatury je podnikem subjekt vykonávající hospodářskou činnost bez ohledu na jeho právní postavení a způsob, jakým je financován (60). Hospodářskou činností se navíc rozumí jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží a/nebo služeb na daném trhu (61).

| (77) | Komise již v minulosti dospěla k závěru, že výstavbu a provoz některých typů infrastruktury lze považovat za hospodářskou činnost (62). Podle ustálené judikatury (63) navíc zpoplatněné poskytování zařízení infrastruktury třetím stranám hospodářskou činnost představuje. |
| --- | --- |

(77)

Komise již v minulosti dospěla k závěru, že výstavbu a provoz některých typů infrastruktury lze považovat za hospodářskou činnost (62). Podle ustálené judikatury (63) navíc zpoplatněné poskytování zařízení infrastruktury třetím stranám hospodářskou činnost představuje.

| (78) | Vzhledem k tomu, že podnik PCT provedl rekonstrukci stávajícího přístaviště II, vybudoval nové přístaviště III a poskytuje v souvislosti s provozem kontejnerového terminálu úplné spektrum přístavních služeb, lze jej pro účely pravidel státní podpory považovat za podnik. Na podnik PCT se tedy vztahují pravidla státní podpory. |
| --- | --- |

(78)

Vzhledem k tomu, že podnik PCT provedl rekonstrukci stávajícího přístaviště II, vybudoval nové přístaviště III a poskytuje v souvislosti s provozem kontejnerového terminálu úplné spektrum přístavních služeb, lze jej pro účely pravidel státní podpory považovat za podnik. Na podnik PCT se tedy vztahují pravidla státní podpory.

5.2   Státní prostředky

| (79) | Podle ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU by mělo být opatření, které má představovat státní podporu, poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků. O tomto opatření rozhoduje stát a je státu přičitatelné. Řecký stát se tím, že podniku PCT umožnil využívat zvláštní daňové zacházení, vzdává státních prostředků, které by získal, pokud by příslušná fiskální ustanovení, jež údajně představují zvýhodnění, neschválil. Dotčenými opatřeními tedy stát přichází o prostředky, a lze tak mít za to, že byly poskytnuty ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(79)

Podle ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU by mělo být opatření, které má představovat státní podporu, poskytnuto členským státem nebo ze státních prostředků. O tomto opatření rozhoduje stát a je státu přičitatelné. Řecký stát se tím, že podniku PCT umožnil využívat zvláštní daňové zacházení, vzdává státních prostředků, které by získal, pokud by příslušná fiskální ustanovení, jež údajně představují zvýhodnění, neschválil. Dotčenými opatřeními tedy stát přichází o prostředky, a lze tak mít za to, že byly poskytnuty ze státních prostředků.

5.3   Existence selektivní výhody

| (80) | Podle ustálené judikatury je ke stanovení toho, zda státní opatření představuje státní podporu, nezbytné zjistit, zda podnik, jenž je jeho příjemcem, získává hospodářskou výhodu, již by za obvyklých tržních podmínek, tj. bez zásahu státu, nezískal (64). |
| --- | --- |

(80)

Podle ustálené judikatury je ke stanovení toho, zda státní opatření představuje státní podporu, nezbytné zjistit, zda podnik, jenž je jeho příjemcem, získává hospodářskou výhodu, již by za obvyklých tržních podmínek, tj. bez zásahu státu, nezískal (64).

| (81) | Relevantní je přitom pouze vliv dotčeného opatření na podnik, nikoliv příčina ani cíl zásahu státu (65). K jeho posouzení je třeba porovnat finanční situaci podniku po přijetí opatření s jeho finanční situací v případě, že by toto opatření nebylo zavedeno. Pojem podpory zahrnuje nejen pozitivní výhody, nýbrž rovněž opatření, která různým způsobem snižují výdaje, jež jsou běžnou součástí rozpočtu podniku a které sice přísně vzato nepředstavují subvence, ale mají tutéž povahu a týž účinek (66). Co se týče daní, prohlásil Soudní dvůr jasně, že opatření, kterým orgány veřejné moci poskytují určitým podnikům osvobození od daně, díky němuž je finanční situace osvobozeného podniku oproti ostatním plátcům daně příznivější, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Obdobně je státní podporou jakékoli opatření, jež určitým podnikům přiznává úlevy na dani, kterou by za obvyklých okolností musely uhradit, nebo možnost její odložené platby (67). |
| --- | --- |

(81)

Relevantní je přitom pouze vliv dotčeného opatření na podnik, nikoliv příčina ani cíl zásahu státu (65). K jeho posouzení je třeba porovnat finanční situaci podniku po přijetí opatření s jeho finanční situací v případě, že by toto opatření nebylo zavedeno. Pojem podpory zahrnuje nejen pozitivní výhody, nýbrž rovněž opatření, která různým způsobem snižují výdaje, jež jsou běžnou součástí rozpočtu podniku a které sice přísně vzato nepředstavují subvence, ale mají tutéž povahu a týž účinek (66). Co se týče daní, prohlásil Soudní dvůr jasně, že opatření, kterým orgány veřejné moci poskytují určitým podnikům osvobození od daně, díky němuž je finanční situace osvobozeného podniku oproti ostatním plátcům daně příznivější, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Obdobně je státní podporou jakékoli opatření, jež určitým podnikům přiznává úlevy na dani, kterou by za obvyklých okolností musely uhradit, nebo možnost její odložené platby (67).

| (82) | Posuzovaná opatření spočívají v osvobození od platby obvyklých daní či poplatků nebo jejím odložení, přičemž tyto obvyklé daně či poplatky by podnik PCT při absenci dotčených ustanovení musel uhradit, či v odlišném zacházení, které podniku PCT zajišťuje v průběhu prvních let fáze výstavby lepší peněžní tok (viz popis obvyklého daňového systému či referenčních systémů níže). Díky těmto opatřením je tedy finanční situace podniku PCT oproti jeho situaci při absenci těchto opatření lepší. Opatření tudíž podnik PCT zvýhodňují. |
| --- | --- |

(82)

Posuzovaná opatření spočívají v osvobození od platby obvyklých daní či poplatků nebo jejím odložení, přičemž tyto obvyklé daně či poplatky by podnik PCT při absenci dotčených ustanovení musel uhradit, či v odlišném zacházení, které podniku PCT zajišťuje v průběhu prvních let fáze výstavby lepší peněžní tok (viz popis obvyklého daňového systému či referenčních systémů níže). Díky těmto opatřením je tedy finanční situace podniku PCT oproti jeho situaci při absenci těchto opatření lepší. Opatření tudíž podnik PCT zvýhodňují.

| (83) | Existenci zvýhodnění lze vyloučit, pokud dotčený podnik poskytuje služby obecného hospodářského zájmu v souladu s kritérii zavedenými v judikátu ve věci Altmark (68) či pokud k zásahu státu došlo v souladu s obvyklými tržními podmínkami (69). Uvedené dva scénáře však ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, nelze použít. |
| --- | --- |

(83)

Existenci zvýhodnění lze vyloučit, pokud dotčený podnik poskytuje služby obecného hospodářského zájmu v souladu s kritérii zavedenými v judikátu ve věci Altmark (68) či pokud k zásahu státu došlo v souladu s obvyklými tržními podmínkami (69). Uvedené dva scénáře však ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, nelze použít.

| (84) | Co se týče „strukturálního znevýhodnění“, na které se příjemce a řecké orgány odvolává, poznamenává Komise nejprve, že v souladu s judikaturou Soudního dvora není přítomnost strukturálního znevýhodnění z hlediska vyloučení přítomnosti zvýhodnění, a tedy i státní podpory, relevantní (70). Věc Combus nelze v posuzované věci v žádném případě uplatnit. V uvedené věci byla společnost Combus skutečně oproti soutěžitelům ze soukromého sektoru strukturálně znevýhodněna a dotčené opatření tehdy skutečně vyloučilo přítomnost výhody. Bylo to kvůli tomu, že většina řidičů společnosti Combus byla v postavení úředníků, což znamenalo vyšší personální náklady, než kdyby společnost řidiče zaměstnávala na pracovní smlouvu jako ostatní provozovatelé autobusové dopravy. Podnik PCT však vůči ostatním soutěžitelům strukturálně znevýhodněn není: skutečnost, že investoval do významného projektu infrastruktury, totiž sama o sobě nepřestavuje strukturální znevýhodnění, ale rozhodnutí soukromého investora, které učinila mateřská společnost Cosco v rámci své běžné hospodářské činnosti. Zjištěné skutečnosti v judikátu Combus tedy nelze v tomto případě použít. |
| --- | --- |

(84)

Co se týče „strukturálního znevýhodnění“, na které se příjemce a řecké orgány odvolává, poznamenává Komise nejprve, že v souladu s judikaturou Soudního dvora není přítomnost strukturálního znevýhodnění z hlediska vyloučení přítomnosti zvýhodnění, a tedy i státní podpory, relevantní (70). Věc Combus nelze v posuzované věci v žádném případě uplatnit. V uvedené věci byla společnost Combus skutečně oproti soutěžitelům ze soukromého sektoru strukturálně znevýhodněna a dotčené opatření tehdy skutečně vyloučilo přítomnost výhody. Bylo to kvůli tomu, že většina řidičů společnosti Combus byla v postavení úředníků, což znamenalo vyšší personální náklady, než kdyby společnost řidiče zaměstnávala na pracovní smlouvu jako ostatní provozovatelé autobusové dopravy. Podnik PCT však vůči ostatním soutěžitelům strukturálně znevýhodněn není: skutečnost, že investoval do významného projektu infrastruktury, totiž sama o sobě nepřestavuje strukturální znevýhodnění, ale rozhodnutí soukromého investora, které učinila mateřská společnost Cosco v rámci své běžné hospodářské činnosti. Zjištěné skutečnosti v judikátu Combus tedy nelze v tomto případě použít.

| (85) | Pokud jde konkrétně o opatření týkající se osvobození od daní, poplatků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli (zejména mateřskou společnostní Cosco) úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva (71), domnívá se Komise, že je toto ustanovení obdobné pojistné smlouvě, kterou by stát věřitelům podniku PCT poskytl zdarma. Věřitelé podniku PCT, a zejména podnik Cosco, jsou tím v zásadě osvobozeni od placení daní, poplatků a od jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran, které se řecký stát může v budoucnu rozhodnout stanovit, aniž by za takové osvobození museli státu zaplatit jakoukoliv náhradu. Vzhledem k takovému opatření je tedy podnik Cosco ve výhodnějším postavení než věřitelé jiných investorů, neboť nemusí státu za toto osvobození platit žádné pojistné. |
| --- | --- |

(85)

Pokud jde konkrétně o opatření týkající se osvobození od daní, poplatků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli (zejména mateřskou společnostní Cosco) úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva (71), domnívá se Komise, že je toto ustanovení obdobné pojistné smlouvě, kterou by stát věřitelům podniku PCT poskytl zdarma. Věřitelé podniku PCT, a zejména podnik Cosco, jsou tím v zásadě osvobozeni od placení daní, poplatků a od jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran, které se řecký stát může v budoucnu rozhodnout stanovit, aniž by za takové osvobození museli státu zaplatit jakoukoliv náhradu. Vzhledem k takovému opatření je tedy podnik Cosco ve výhodnějším postavení než věřitelé jiných investorů, neboť nemusí státu za toto osvobození platit žádné pojistné.

| (86) | Vzhledem k povaze tohoto opatření, jež se má uplatnit v případě, že stát přijme obecně platné předpisy, které z tohoto typu transakcí stanoví nepřímou daň, se v podstatě jedná – v porovnání se společnostmi, jež se jakožto věřitelé společností uskutečňujících investice nacházejí v totožné právní a skutkové situaci – o osvobození věřitelů podniku PCT, zejména podniku Cosco, od daní. Pokud stát přijme obecně platné předpisy, které ukládají nepřímé daně z převodu úvěrových závazků uskutečněného společnostmi, budou muset tyto nepřímé daně v případě převodu těchto úvěrových závazků zaplatit věřitelé všech ostatních investorů. Naopak v případě podniku PCT nebude převod žádného práva odvozeného z jakéhokoliv úvěru, kterým financuje své investice, mezi jeho věřiteli, zejména pokud půjde o podnik Cosco, žádné takové dani podléhat a stát nezíská za poskytnutí tohoto osvobození žádnou náhradu. Dotyčné zvýhodnění je tedy selektivní, jelikož se týká pouze věřitelů podniku PCT, zejména podniku Cosco, kteří převedou práva a/nebo závazky odvozené z úvěrů, jež souvisejí s financováním koncesní smlouvy a podniku PCT. |
| --- | --- |

(86)

Vzhledem k povaze tohoto opatření, jež se má uplatnit v případě, že stát přijme obecně platné předpisy, které z tohoto typu transakcí stanoví nepřímou daň, se v podstatě jedná – v porovnání se společnostmi, jež se jakožto věřitelé společností uskutečňujících investice nacházejí v totožné právní a skutkové situaci – o osvobození věřitelů podniku PCT, zejména podniku Cosco, od daní. Pokud stát přijme obecně platné předpisy, které ukládají nepřímé daně z převodu úvěrových závazků uskutečněného společnostmi, budou muset tyto nepřímé daně v případě převodu těchto úvěrových závazků zaplatit věřitelé všech ostatních investorů. Naopak v případě podniku PCT nebude převod žádného práva odvozeného z jakéhokoliv úvěru, kterým financuje své investice, mezi jeho věřiteli, zejména pokud půjde o podnik Cosco, žádné takové dani podléhat a stát nezíská za poskytnutí tohoto osvobození žádnou náhradu. Dotyčné zvýhodnění je tedy selektivní, jelikož se týká pouze věřitelů podniku PCT, zejména podniku Cosco, kteří převedou práva a/nebo závazky odvozené z úvěrů, jež souvisejí s financováním koncesní smlouvy a podniku PCT.

| (87) | Má-li státní opatření spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, jež se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci (72). U fiskálních opatření tedy Komise v zásadě musí posoudit věcnou selektivitu opatření třístupňovou analýzou. |
| --- | --- |

(87)

Má-li státní opatření spadat do působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“ vůči ostatním, jež se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci (72). U fiskálních opatření tedy Komise v zásadě musí posoudit věcnou selektivitu opatření třístupňovou analýzou.

| (88) | Zaprvé je na základě použitelného daňového systému nezbytné určit běžný nebo „obvyklý“ režim (referenční systém). Zadruhé se musí posoudit, zda se opatření od uvedeného referenčního systému odchyluje tím, že mezi hospodářskými subjekty, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci, činí rozdíl (73). |
| --- | --- |

(88)

Zaprvé je na základě použitelného daňového systému nezbytné určit běžný nebo „obvyklý“ režim (referenční systém). Zadruhé se musí posoudit, zda se opatření od uvedeného referenčního systému odchyluje tím, že mezi hospodářskými subjekty, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem ve srovnatelné skutkové a právní situaci, činí rozdíl (73).

| (89) | Při zjištění této odchylky, tedy je-li dotyčné opatření prima facie selektivní, se musí v třetí fázi posoudit, zda odchylné opatření vyplývá z povahy a obecné systematiky daňového systému, jehož je součástí, a lze je tudíž odůvodnit. V této souvislosti musí členský stát podle judikatury Soudního dvora prokázat, zda rozlišování přímo vyplývá ze základních nebo řídicích principů uvedeného systému (74). |
| --- | --- |

(89)

Při zjištění této odchylky, tedy je-li dotyčné opatření prima facie selektivní, se musí v třetí fázi posoudit, zda odchylné opatření vyplývá z povahy a obecné systematiky daňového systému, jehož je součástí, a lze je tudíž odůvodnit. V této souvislosti musí členský stát podle judikatury Soudního dvora prokázat, zda rozlišování přímo vyplývá ze základních nebo řídicích principů uvedeného systému (74).

| (90) | Řecké orgány a podnik PCT předložily rozsáhlou argumentaci, podle které je referenčním systémem příslušným pro všechna dotčená fiskální opatření obecný režim uplatňovaný u velkých projektů veřejné infrastruktury v Řecku, jehož cílem je usnadnit těmto projektům vzhledem k vysokým rizikům s nimi spojených přístup k financím, a podle které z rozsudku ve věci Gibraltar (75) vyplývá, že zavedení výjimky z obecně platných předpisů členským státem automaticky neznamená selektivitu a zvýhodnění. |
| --- | --- |

(90)

Řecké orgány a podnik PCT předložily rozsáhlou argumentaci, podle které je referenčním systémem příslušným pro všechna dotčená fiskální opatření obecný režim uplatňovaný u velkých projektů veřejné infrastruktury v Řecku, jehož cílem je usnadnit těmto projektům vzhledem k vysokým rizikům s nimi spojených přístup k financím, a podle které z rozsudku ve věci Gibraltar (75) vyplývá, že zavedení výjimky z obecně platných předpisů členským státem automaticky neznamená selektivitu a zvýhodnění.

| (91) | Komise nejdříve rozebere, zda lze s touto argumentací souhlasit ve všech bodech analýzy selektivity, tj. pokud jde o referenční systém, cíl systému, srovnání srovnatelné právní a skutkové situace s ohledem na tento cíl a opodstatnění na základě tohoto cíle. Pak přistoupí k analýze selektivity jednotlivých opatření, přičemž se každým z nich bude zabývat zvlášť. |
| --- | --- |

(91)

Komise nejdříve rozebere, zda lze s touto argumentací souhlasit ve všech bodech analýzy selektivity, tj. pokud jde o referenční systém, cíl systému, srovnání srovnatelné právní a skutkové situace s ohledem na tento cíl a opodstatnění na základě tohoto cíle. Pak přistoupí k analýze selektivity jednotlivých opatření, přičemž se každým z nich bude zabývat zvlášť.

i)   
  K „referenčnímu systému“ a jeho cíli

| (92) | Referenční systém představuje rámec, na jehož základě se posuzuje selektivita opatření. Vymezuje hranice při posuzování toho, zda určité podniky mají prospěch z odchylky od běžných předpisů, které společně tvoří referenční systém, a dostává se jim tedy ve srovnání s ostatními podniky, jež podléhají obecným předpisům systému, zvýhodněného zacházení. |
| --- | --- |

(92)

Referenční systém představuje rámec, na jehož základě se posuzuje selektivita opatření. Vymezuje hranice při posuzování toho, zda určité podniky mají prospěch z odchylky od běžných předpisů, které společně tvoří referenční systém, a dostává se jim tedy ve srovnání s ostatními podniky, jež podléhají obecným předpisům systému, zvýhodněného zacházení.

| (93) | Při stanovování tohoto referenčního daňového rámce se musí jeho rozsah určit konzistentně, aby jako východisko pro jeho vymezení nesloužily cíle, které systému nejsou vlastní. Kdyby se definice referenčního systému stanovila s ohledem na politický cíl, který členské státy v každém případě sledují a který daňovému systému není vlastní, pak by se všechna fiskální opatření zavedená členskými státy na podporu určitých odvětví, činností nebo typů podniků uplatnění čl. 107 odst. 1 SFEU v praxi vyhnula (76). |
| --- | --- |

(93)

Při stanovování tohoto referenčního daňového rámce se musí jeho rozsah určit konzistentně, aby jako východisko pro jeho vymezení nesloužily cíle, které systému nejsou vlastní. Kdyby se definice referenčního systému stanovila s ohledem na politický cíl, který členské státy v každém případě sledují a který daňovému systému není vlastní, pak by se všechna fiskální opatření zavedená členskými státy na podporu určitých odvětví, činností nebo typů podniků uplatnění čl. 107 odst. 1 SFEU v praxi vyhnula (76).

| (94) | Ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, je cíl usnadnit činnost společnostem, které se podílejí na velkých projektech infrastruktury, poskytnutím právní jistoty a dodatečného peněžního toku ve fázi výstavby, na nějž se řecké orgány a podnik PCT odvolávají, cíl politický, který daňovým kritériím není vlastní a nelze jej pro účely analýzy selektivity použít. Vlastnosti velkých projektů veřejné infrastruktury nejsou daňovému systému vlastní, a nemohou sloužit jako východisko k určení použitelného referenčního systému. V každém případě nelze skutečnost, že řecký stát přijme zvláštní zákon pokaždé, když chce povolit zvláštní fiskální zacházení s konkrétní společností, považovat za obecný rámec, který státní správa používá bez možnosti volného uvážení. |
| --- | --- |

(94)

Ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, je cíl usnadnit činnost společnostem, které se podílejí na velkých projektech infrastruktury, poskytnutím právní jistoty a dodatečného peněžního toku ve fázi výstavby, na nějž se řecké orgány a podnik PCT odvolávají, cíl politický, který daňovým kritériím není vlastní a nelze jej pro účely analýzy selektivity použít. Vlastnosti velkých projektů veřejné infrastruktury nejsou daňovému systému vlastní, a nemohou sloužit jako východisko k určení použitelného referenčního systému. V každém případě nelze skutečnost, že řecký stát přijme zvláštní zákon pokaždé, když chce povolit zvláštní fiskální zacházení s konkrétní společností, považovat za obecný rámec, který státní správa používá bez možnosti volného uvážení.

ii)   
  Právní a skutková situace podniku PCT s ohledem na cíl dotčeného opatření

| (95) | Jakmile se stanoví referenční systém, spočívá další krok analýzy v posouzení toho, zda dané opatření činí mezi podniky rozdíl odchylně od uvedeného systému. K tomu je zapotřebí určit, zda opatření může zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby vůči ostatním podnikům, které se nacházejí s ohledem na cíl vlastní referenčnímu systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Za tímto účelem se však při analýze rozdílného zacházení s podniky v rámci určitého daňového režimu nelze opírat o politické cíle, jež mu nejsou vlastní. |
| --- | --- |

(95)

Jakmile se stanoví referenční systém, spočívá další krok analýzy v posouzení toho, zda dané opatření činí mezi podniky rozdíl odchylně od uvedeného systému. K tomu je zapotřebí určit, zda opatření může zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby vůči ostatním podnikům, které se nacházejí s ohledem na cíl vlastní referenčnímu systému ve srovnatelné skutkové a právní situaci. Za tímto účelem se však při analýze rozdílného zacházení s podniky v rámci určitého daňového režimu nelze opírat o politické cíle, jež mu nejsou vlastní.

| (96) | Pokud jde o „horizontální“ povahu posuzovaného režimu, jenž je použitelný pro všechny podniky, jež provádějí velké projekty infrastruktury, vyplývá z ustálené judikatury (77), že okolnost, že počet podniků, které se mohou domáhat, že se na ně vztahuje dotčené opatření, je velmi vysoký, nebo okolnost, že tyto podniky náleží do různých odvětví, nemůže dostatečně zpochybnit selektivní povahu tohoto opatření, a tedy vyloučit kvalifikaci opatření jako státní podpory (78). Skutečnost, že prospěch z několika osvobození fiskální povahy mohou mít společnosti, které provádějí velké projekty infrastruktury, tedy nemůže selektivní povahu dotyčného opatření dostatečně vyloučit. Naopak v kritériích, podle kterých tyto společnosti získávají k těmto výjimkám přístup, může být selektivita de facto přítomna (79). |
| --- | --- |

(96)

Pokud jde o „horizontální“ povahu posuzovaného režimu, jenž je použitelný pro všechny podniky, jež provádějí velké projekty infrastruktury, vyplývá z ustálené judikatury (77), že okolnost, že počet podniků, které se mohou domáhat, že se na ně vztahuje dotčené opatření, je velmi vysoký, nebo okolnost, že tyto podniky náleží do různých odvětví, nemůže dostatečně zpochybnit selektivní povahu tohoto opatření, a tedy vyloučit kvalifikaci opatření jako státní podpory (78). Skutečnost, že prospěch z několika osvobození fiskální povahy mohou mít společnosti, které provádějí velké projekty infrastruktury, tedy nemůže selektivní povahu dotyčného opatření dostatečně vyloučit. Naopak v kritériích, podle kterých tyto společnosti získávají k těmto výjimkám přístup, může být selektivita de facto přítomna (79).

| (97) | Srovnatelná právní a skutková situace podniku PCT se tedy musí pokaždé posoudit s ohledem na cíl příslušného použitelného daňového systému, a nikoliv na základě politických cílů, jež mu nejsou vlastní. |
| --- | --- |

(97)

Srovnatelná právní a skutková situace podniku PCT se tedy musí pokaždé posoudit s ohledem na cíl příslušného použitelného daňového systému, a nikoliv na základě politických cílů, jež mu nejsou vlastní.

iii)   
  Odůvodnění logikou daňového systému

| (98) | Opatření, které se odchyluje od referenčního systému, a které je tak prima facie selektivní, lze přesto shledat neselektivním, odůvodňuje-li je povaha a obecná systematika uvedeného systému. Je tomu tak tehdy, pokud toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídicích principů dotčeného referenčního systému či z mechanismů vlastních samotnému systému, které jsou nezbytné k tomu, aby fungoval a byl účinný (80). Naopak o cíle, které systému nejsou vlastní, se pro uvedený účel opírat nelze (81). Daňové výjimky, které vyplývají z cíle, který není daňovému systému, do něhož spadají, vlastní, nemohou v důsledku toho uniknout požadavkům plynoucím z čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(98)

Opatření, které se odchyluje od referenčního systému, a které je tak prima facie selektivní, lze přesto shledat neselektivním, odůvodňuje-li je povaha a obecná systematika uvedeného systému. Je tomu tak tehdy, pokud toto opatření vyplývá přímo ze základních nebo řídicích principů dotčeného referenčního systému či z mechanismů vlastních samotnému systému, které jsou nezbytné k tomu, aby fungoval a byl účinný (80). Naopak o cíle, které systému nejsou vlastní, se pro uvedený účel opírat nelze (81). Daňové výjimky, které vyplývají z cíle, který není daňovému systému, do něhož spadají, vlastní, nemohou v důsledku toho uniknout požadavkům plynoucím z čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (99) | V této souvislosti evropský Soudní dvůr stanovil, že i když politický cíl tvoří jeden ze základních cílů Evropské unie, nemůže povinnost zohlednit tento cíl ospravedlnit vyloučení kvalifikace selektivních opatření jako podpory (82). Úspěšné provádění velkých projektů infrastruktury a právní jistotu pro provádění těchto projektů nelze považovat za daňovému systému vlastní. Řecké orgány a podnik PCT navíc neprokázaly, jakým způsobem je tento cíl uveden do souladu se zásadou rovnosti a proporcionality obecného daňového systému, a zejména s jeho cílem zajišťovat daňové příjmy. Smířit tento druhý cíl s poskytováním daňových úlev lze jen stěží (83). Za cíl, který může odůvodnit odlišné zacházení se společnostmi, jež provádějí velké projekty infrastruktury, a zejména s podnikem PCT, nelze považovat ani klíčové finanční problémy těchto konkrétních společností. |
| --- | --- |

(99)

V této souvislosti evropský Soudní dvůr stanovil, že i když politický cíl tvoří jeden ze základních cílů Evropské unie, nemůže povinnost zohlednit tento cíl ospravedlnit vyloučení kvalifikace selektivních opatření jako podpory (82). Úspěšné provádění velkých projektů infrastruktury a právní jistotu pro provádění těchto projektů nelze považovat za daňovému systému vlastní. Řecké orgány a podnik PCT navíc neprokázaly, jakým způsobem je tento cíl uveden do souladu se zásadou rovnosti a proporcionality obecného daňového systému, a zejména s jeho cílem zajišťovat daňové příjmy. Smířit tento druhý cíl s poskytováním daňových úlev lze jen stěží (83). Za cíl, který může odůvodnit odlišné zacházení se společnostmi, jež provádějí velké projekty infrastruktury, a zejména s podnikem PCT, nelze považovat ani klíčové finanční problémy těchto konkrétních společností.

| (100) | Představují-li tedy fiskální opatření, která se budou posuzovat níže, opatření selektivní, nelze je považovat za odůvodněná cílem v oblasti veřejné politiky, kterým argumentují řecké orgány a příjemce. |
| --- | --- |

(100)

Představují-li tedy fiskální opatření, která se budou posuzovat níže, opatření selektivní, nelze je považovat za odůvodněná cílem v oblasti veřejné politiky, kterým argumentují řecké orgány a příjemce.

5.3.1   Osvobození od daně z úroků naběhlých do data zahájení
   (84)
  provozu přístaviště III
   (85)

Referenční systém

| (101) | V rámci řeckého systému daní z příjmu se všechny zisky společností S.A., společností s ručením omezeným a soukromých kapitálových společností se sídlem v Řecku vytvořené v Řecku i v zahraničí, včetně zisků z úroků, daní (86) v dotčeném účetním období příslušnou sazbou a zisky zbylé po zdanění lze rozdělit mezi podílníky, kumulovat jako rezervy nebo je navýšením kapitálu začlenit do vlastního kapitálu/převést na vlastní kapitál. V případě, že se zisky po zdanění rozdělí mezi podílníky nebo začlení do vlastního kapitálu či převedou na vlastní kapitál, opět se v dotčeném účetním období zdaní příslušnou sazbou (87). |
| --- | --- |

(101)

V rámci řeckého systému daní z příjmu se všechny zisky společností S.A., společností s ručením omezeným a soukromých kapitálových společností se sídlem v Řecku vytvořené v Řecku i v zahraničí, včetně zisků z úroků, daní (86) v dotčeném účetním období příslušnou sazbou a zisky zbylé po zdanění lze rozdělit mezi podílníky, kumulovat jako rezervy nebo je navýšením kapitálu začlenit do vlastního kapitálu/převést na vlastní kapitál. V případě, že se zisky po zdanění rozdělí mezi podílníky nebo začlení do vlastního kapitálu či převedou na vlastní kapitál, opět se v dotčeném účetním období zdaní příslušnou sazbou (87).

| (102) | Referenčním systémem pro zdanění úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III je tedy řecký systém daní z příjmu právnických osob, zejména zdanění zisků společností včetně zisků z naběhlých úroků. |
| --- | --- |

(102)

Referenčním systémem pro zdanění úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III je tedy řecký systém daní z příjmu právnických osob, zejména zdanění zisků společností včetně zisků z naběhlých úroků.

Odchylka od referenčního systému

| (103) | „Naběhlé úroky“ (88) tvoří součást hrubého zdanitelného příjmu podniku PCT a obvykle by podléhaly zdanění. Podnik PCT je však od daně z naběhlých úroků do zahájení provozu přístaviště III osvobozen (89); uvedené zacházení se odchyluje od referenčního systému, především od daně z příjmů podle řeckého zákona o dani z příjmu. Lze mít za to, že se podnik PCT nachází ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako všechny společnosti typu S.A., kterým se zisky daní podle obecně platného rámce. Lze tedy dospět k závěru, že došlo k jeho selektivnímu zvýhodnění. |
| --- | --- |

(103)

„Naběhlé úroky“ (88) tvoří součást hrubého zdanitelného příjmu podniku PCT a obvykle by podléhaly zdanění. Podnik PCT je však od daně z naběhlých úroků do zahájení provozu přístaviště III osvobozen (89); uvedené zacházení se odchyluje od referenčního systému, především od daně z příjmů podle řeckého zákona o dani z příjmu. Lze mít za to, že se podnik PCT nachází ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako všechny společnosti typu S.A., kterým se zisky daní podle obecně platného rámce. Lze tedy dospět k závěru, že došlo k jeho selektivnímu zvýhodnění.

| (104) | Podle řeckých orgánů a podniku PCT § 99 řeckého zákona o dani z příjmu stanoví, že příjem osvobozený od daně podléhá dani z příjmu právnických osob v okamžiku rozdělení nebo kapitalizace. Na základě toho tvrdí, že dotyčné ustanovení podniku PCT umožňuje pouze odklad daně, neboť jakmile podnik PCT své zisky kapitalizuje nebo rozdělí, bude povinen uhradit ze svých zisků daň z příjmu právnických osob i daň z dividend akcionářů vybíranou srážkou. |
| --- | --- |

(104)

Podle řeckých orgánů a podniku PCT § 99 řeckého zákona o dani z příjmu stanoví, že příjem osvobozený od daně podléhá dani z příjmu právnických osob v okamžiku rozdělení nebo kapitalizace. Na základě toho tvrdí, že dotyčné ustanovení podniku PCT umožňuje pouze odklad daně, neboť jakmile podnik PCT své zisky kapitalizuje nebo rozdělí, bude povinen uhradit ze svých zisků daň z příjmu právnických osob i daň z dividend akcionářů vybíranou srážkou.

| (105) | Komise konstatuje, že v souladu s § 99 odst. 1 písm. a) třetí odrážkou řeckého zákona o dani z příjmu daní společnosti osvobozené od daně z příjmu právnických osob podle zvláštních právních předpisů (v tomto případě podle posuzovaného ustanovení) pouze kapitalizované nebo rozdělené zisky, a to poté, co se z jejich výše odečte odpovídající daň z příjmu právnických osob. Díky tomuto ustanovení tedy není podnik PCT povinen platit daň z úroků naběhlých do kapitalizace nebo rozdělení souvisejícího příjmu či nejpozději do zahájení provozu přístaviště III. Odklad daně se tedy týká pouze zisků, které lze rozdělit nebo kapitalizovat. Díky tomuto ustanovení může podnik PCT využívat své zisky z úroků naběhlých do zahájení provozu přístaviště III k tvorbě rezerv, aniž by přitom musel platit daň z příjmu právnických osob. Jelikož navíc podle řeckých orgánů řecké právní předpisy neukládají povinnost převádět rezervy na akciový kapitál ani rozdělovat zisky, může podnik PCT díky tomuto ustanovení požívat úplného osvobození od daně ze zisků z naběhlých úroků vytvořených v Řecku i v zahraničí (90). V každém případě představuje odklad daně selektivní zvýhodnění podniku PCT. |
| --- | --- |

(105)

Komise konstatuje, že v souladu s § 99 odst. 1 písm. a) třetí odrážkou řeckého zákona o dani z příjmu daní společnosti osvobozené od daně z příjmu právnických osob podle zvláštních právních předpisů (v tomto případě podle posuzovaného ustanovení) pouze kapitalizované nebo rozdělené zisky, a to poté, co se z jejich výše odečte odpovídající daň z příjmu právnických osob. Díky tomuto ustanovení tedy není podnik PCT povinen platit daň z úroků naběhlých do kapitalizace nebo rozdělení souvisejícího příjmu či nejpozději do zahájení provozu přístaviště III. Odklad daně se tedy týká pouze zisků, které lze rozdělit nebo kapitalizovat. Díky tomuto ustanovení může podnik PCT využívat své zisky z úroků naběhlých do zahájení provozu přístaviště III k tvorbě rezerv, aniž by přitom musel platit daň z příjmu právnických osob. Jelikož navíc podle řeckých orgánů řecké právní předpisy neukládají povinnost převádět rezervy na akciový kapitál ani rozdělovat zisky, může podnik PCT díky tomuto ustanovení požívat úplného osvobození od daně ze zisků z naběhlých úroků vytvořených v Řecku i v zahraničí (90). V každém případě představuje odklad daně selektivní zvýhodnění podniku PCT.

| (106) | Řecké orgány a podnik PCT uvádějí, že podnik PCT musí udržovat významné hotovostní vklady, aby mohl financovat investice potřebné ve fázi výstavby a v období před zahájením provozu přístaviště III, a že cílem této výjimky je usnadnit tyto investice do veřejné infrastruktury. V tomto smyslu se domnívají, že se podnik PCT nachází ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako všechny společnosti, které uskutečňují velké investice do veřejné infrastruktury. |
| --- | --- |

(106)

Řecké orgány a podnik PCT uvádějí, že podnik PCT musí udržovat významné hotovostní vklady, aby mohl financovat investice potřebné ve fázi výstavby a v období před zahájením provozu přístaviště III, a že cílem této výjimky je usnadnit tyto investice do veřejné infrastruktury. V tomto smyslu se domnívají, že se podnik PCT nachází ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako všechny společnosti, které uskutečňují velké investice do veřejné infrastruktury.

| (107) | Skutečnost, že je opatření dostupné všem společnostem, které uskutečňují investice do veřejné infrastruktury, však neznamená, že není selektivní. Naopak se shledává, že prospěch z opatření může mít pouze určitá kategorie společností, a to těch, které investují do veřejné infrastruktury. Jiné společnosti, které v tomto odvětví nepůsobí, z téhož opatření prospěch mít nemohou. Navíc podle analýzy výše (91) nelze politický cíl poskytovat usnadnění společnostem, které se podílejí na velkých projektech infrastruktury, ve fázi výstavby považovat za cíl vlastní fiskálnímu režimu, na jehož základě lze určit srovnatelnou právní a skutkovou situaci podniků. |
| --- | --- |

(107)

Skutečnost, že je opatření dostupné všem společnostem, které uskutečňují investice do veřejné infrastruktury, však neznamená, že není selektivní. Naopak se shledává, že prospěch z opatření může mít pouze určitá kategorie společností, a to těch, které investují do veřejné infrastruktury. Jiné společnosti, které v tomto odvětví nepůsobí, z téhož opatření prospěch mít nemohou. Navíc podle analýzy výše (91) nelze politický cíl poskytovat usnadnění společnostem, které se podílejí na velkých projektech infrastruktury, ve fázi výstavby považovat za cíl vlastní fiskálnímu režimu, na jehož základě lze určit srovnatelnou právní a skutkovou situaci podniků.

Odůvodnění logikou daňového systému

| (108) | Řecké orgány a podnik PCT uvádějí, že osvobození od daně z naběhlých úroků přímo vychází z obecného ustanovení řeckého zákona o dani z příjmu (92), který mezi určité typy příjmu osvobozeného od daně zařazuje i „příjmy osvobozené na základě smlouvy ratifikované zákonem“. Jelikož podle nich řecký zákonodárce tuto obecnou výjimku konzistentně využívá k zavedení osvobození od daně platného konkrétně pro všechny velké projekty veřejné infrastruktury prováděné v Řecku, nezavádí posuzované ustanovení zvláštní osvobození od daně. Tvoří naopak součást obecného režimu, jehož základem je obecný daňový systém a jehož cílem je usnadnit a podpořit provádění velkých projektů veřejné infrastruktury nebo projektů investičních. Toto ustanovení se konzistentně používá na všechny projekty veřejné infrastruktury s cílem zajistit, aby společnosti, které tyto projekty provádějí, nebyly vystaveny diskriminaci nebo „strukturálnímu znevýhodnění“. |
| --- | --- |

(108)

Řecké orgány a podnik PCT uvádějí, že osvobození od daně z naběhlých úroků přímo vychází z obecného ustanovení řeckého zákona o dani z příjmu (92), který mezi určité typy příjmu osvobozeného od daně zařazuje i „příjmy osvobozené na základě smlouvy ratifikované zákonem“. Jelikož podle nich řecký zákonodárce tuto obecnou výjimku konzistentně využívá k zavedení osvobození od daně platného konkrétně pro všechny velké projekty veřejné infrastruktury prováděné v Řecku, nezavádí posuzované ustanovení zvláštní osvobození od daně. Tvoří naopak součást obecného režimu, jehož základem je obecný daňový systém a jehož cílem je usnadnit a podpořit provádění velkých projektů veřejné infrastruktury nebo projektů investičních. Toto ustanovení se konzistentně používá na všechny projekty veřejné infrastruktury s cílem zajistit, aby společnosti, které tyto projekty provádějí, nebyly vystaveny diskriminaci nebo „strukturálnímu znevýhodnění“.

| (109) | Z judikatury soudů EU vyplývá, že zachází-li se s hospodářskými subjekty na základě volného uvážení, může jednotlivé použití obecného opatření nabýt povahy selektivního opatření, a to zejména tehdy, je-li volné uvážení uplatňováno nad rámec prostého řízení daňových výnosů podle objektivních kritérií (93). |
| --- | --- |

(109)

Z judikatury soudů EU vyplývá, že zachází-li se s hospodářskými subjekty na základě volného uvážení, může jednotlivé použití obecného opatření nabýt povahy selektivního opatření, a to zejména tehdy, je-li volné uvážení uplatňováno nad rámec prostého řízení daňových výnosů podle objektivních kritérií (93).

| (110) | Vzhledem k této judikatuře lze dospět k závěru, že dotčené – údajně „obecné“ – ustanovení poskytuje zákonodárci zcela volný prostor pro uvážení, zda jakýkoliv příjem osvobodit od daně, a to prakticky jakmile stát s jakoukoliv osobou povinnou k dani sjedná a uzavře jakýkoliv druh smlouvy. V praxi toto „obecné“ ustanovení tedy umožňuje výjimky, které neodpovídají logice obecného daňového systému, ale logice zvýhodnění konkrétní společnosti, s níž lze vždy sjednat a uzavřít smlouvu. Údajně „obecné“ ustanovení řeckého zákona o dani z příjmu tedy nelze považovat za součást logiky systému daně z příjmu. |
| --- | --- |

(110)

Vzhledem k této judikatuře lze dospět k závěru, že dotčené – údajně „obecné“ – ustanovení poskytuje zákonodárci zcela volný prostor pro uvážení, zda jakýkoliv příjem osvobodit od daně, a to prakticky jakmile stát s jakoukoliv osobou povinnou k dani sjedná a uzavře jakýkoliv druh smlouvy. V praxi toto „obecné“ ustanovení tedy umožňuje výjimky, které neodpovídají logice obecného daňového systému, ale logice zvýhodnění konkrétní společnosti, s níž lze vždy sjednat a uzavřít smlouvu. Údajně „obecné“ ustanovení řeckého zákona o dani z příjmu tedy nelze považovat za součást logiky systému daně z příjmu.

| (111) | Pokud jde o odůvodnění opatření, coby opatření, jež je vlastní cíli veřejné politiky usnadňovat projekty veřejné infrastruktury, domnívá se Komise, že tyto argumenty nelze při posuzování pojmu podpora brát v úvahu. |
| --- | --- |

(111)

Pokud jde o odůvodnění opatření, coby opatření, jež je vlastní cíli veřejné politiky usnadňovat projekty veřejné infrastruktury, domnívá se Komise, že tyto argumenty nelze při posuzování pojmu podpora brát v úvahu.

| (112) | Komise tedy dospěla k závěru, že dotčené opatření představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT, které odpovídá výši daně z příjmu, již by podnik PCT musel za obvyklých okolností z úroků naběhlých do zahájení provozu přístaviště III uhradit. |
| --- | --- |

(112)

Komise tedy dospěla k závěru, že dotčené opatření představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT, které odpovídá výši daně z příjmu, již by podnik PCT musel za obvyklých okolností z úroků naběhlých do zahájení provozu přístaviště III uhradit.

5.3.2   Vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy – „jeden investiční statek“ – vrácení DPH do 60 dnů od data žádosti; úroky z prodlení
   (94)

Referenční systém

| (113) | Podle řeckého systému DPH má osoba povinná k dani nárok odečíst si DPH na vstupu, která přímo souvisí s plněním, jež je zdanitelné (95), nebo jež není zdanitelné, ale opravňuje k odpočtu. Odpočet se povoluje u části zboží a služeb, které se skutečně využijí k plnění, jež podléhá dani. Přeplatek DPH, který vyplývá z odpočtu DPH na vstupu a DPH na výstupu v daném daňovém období se navíc nevrací, ale převádí do příštího daňového období (96). Vrácení se povolí, nemůže-li společnost po dobu 3 let svůj přeplatek DPH započíst proti DPH na výstupu, a to jakmile tato doba uplyne (97). |
| --- | --- |

(113)

Podle řeckého systému DPH má osoba povinná k dani nárok odečíst si DPH na vstupu, která přímo souvisí s plněním, jež je zdanitelné (95), nebo jež není zdanitelné, ale opravňuje k odpočtu. Odpočet se povoluje u části zboží a služeb, které se skutečně využijí k plnění, jež podléhá dani. Přeplatek DPH, který vyplývá z odpočtu DPH na vstupu a DPH na výstupu v daném daňovém období se navíc nevrací, ale převádí do příštího daňového období (96). Vrácení se povolí, nemůže-li společnost po dobu 3 let svůj přeplatek DPH započíst proti DPH na výstupu, a to jakmile tato doba uplyne (97).

| (114) | Přeplatek DPH lze vrátit a nepřevádět do příštího daňového období pouze v rámci výjimek stanovených v § 34 zákona o DPH. Jedna z těchto výjimek se týká DPH zaplacené za „investiční statky“, jak je vymezuje zákon o DPH (98), tj. „hmotná aktiva vlastněná a nepřetržitě využívaná společností i budovy a jiný druh staveb postavených společností povinné k dani na nemovitosti, která jí nepatří, ale kterou užívá na základě jakéhokoliv právního vztahu po dobu alespoň 9 let [...]. Hodnota investičního statku nezahrnuje náklady na opravy a údržbu.“ |
| --- | --- |

(114)

Přeplatek DPH lze vrátit a nepřevádět do příštího daňového období pouze v rámci výjimek stanovených v § 34 zákona o DPH. Jedna z těchto výjimek se týká DPH zaplacené za „investiční statky“, jak je vymezuje zákon o DPH (98), tj. „hmotná aktiva vlastněná a nepřetržitě využívaná společností i budovy a jiný druh staveb postavených společností povinné k dani na nemovitosti, která jí nepatří, ale kterou užívá na základě jakéhokoliv právního vztahu po dobu alespoň 9 let [...]. Hodnota investičního statku nezahrnuje náklady na opravy a údržbu.“

| (115) | Podle článku 5 ministerského rozhodnutí č. 1073/2004/ES (99) lze v uvedených výjimečných případech (100) vrátit přeplatek DPH takto: a) u 1. žádosti o vrácení DPH do 2 měsíců od data žádosti, b) u následných žádostí o vrácení DPH nad 6 000 EUR: i) 90 % do 1 měsíce od data žádosti a ii) zbývajících 10 % do 2 měsíců od data žádosti, c) u následných žádostí o vrácení DPH nižší než 6 000 EUR celou částku DPH do 1 měsíce od data žádosti. |
| --- | --- |

(115)

Podle článku 5 ministerského rozhodnutí č. 1073/2004/ES (99) lze v uvedených výjimečných případech (100) vrátit přeplatek DPH takto: a) u 1. žádosti o vrácení DPH do 2 měsíců od data žádosti, b) u následných žádostí o vrácení DPH nad 6 000 EUR: i) 90 % do 1 měsíce od data žádosti a ii) zbývajících 10 % do 2 měsíců od data žádosti, c) u následných žádostí o vrácení DPH nižší než 6 000 EUR celou částku DPH do 1 měsíce od data žádosti.

| (116) | Jak řecké orgány a podnik PCT správně upozorňují, u výstavby nemovitostí se přeplatek DPH vrací po zahájení prací do výše, která odpovídá výdajům spojeným s pracemi, jež se vykonaly a vyfakturovaly v každém období, za které lze DPH uplatnit (101). |
| --- | --- |

(116)

Jak řecké orgány a podnik PCT správně upozorňují, u výstavby nemovitostí se přeplatek DPH vrací po zahájení prací do výše, která odpovídá výdajům spojeným s pracemi, jež se vykonaly a vyfakturovaly v každém období, za které lze DPH uplatnit (101).

| (117) | Zejména pokud jde o investiční statky, rozhoduje se o právu na odpočet DPH s konečnou platností v době, kdy se investiční statky začnou využívat. Zneužívání mechanismu vracení DPH má zabránit to, že nezačne-li se investiční statek využívat do 5 let od uskutečnění výdaje na jeho pořízení nebo výstavbu, musí se DPH odečtená na vstupu státu vrátit, jelikož se má za to, že se nevyužila k zdanitelnému plnění (102). |
| --- | --- |

(117)

Zejména pokud jde o investiční statky, rozhoduje se o právu na odpočet DPH s konečnou platností v době, kdy se investiční statky začnou využívat. Zneužívání mechanismu vracení DPH má zabránit to, že nezačne-li se investiční statek využívat do 5 let od uskutečnění výdaje na jeho pořízení nebo výstavbu, musí se DPH odečtená na vstupu státu vrátit, jelikož se má za to, že se nevyužila k zdanitelnému plnění (102).

| (118) | A konečně, podle obecně platného rámce se úrok z vrácené daně nebo přeplatků začíná počítat 6 měsíců od prvního dne měsíce, který následuje po podání daňového přiznání osobou povinnou k dani (103). Nicméně řecké správní soudy se domnívají, že toto ustanovení není ve shodě s ústavní zásadou rovnosti plátců daně (104). Proto toto ustanovení zrušily, neboť se domnívaly, že by se úrok měl počítat ode dne, kdy osoba povinná k dani podala proti rozhodnutí správce daně nevrátit uplatňovaný přeplatek DPH opravný prostředek (105). |
| --- | --- |

(118)

A konečně, podle obecně platného rámce se úrok z vrácené daně nebo přeplatků začíná počítat 6 měsíců od prvního dne měsíce, který následuje po podání daňového přiznání osobou povinnou k dani (103). Nicméně řecké správní soudy se domnívají, že toto ustanovení není ve shodě s ústavní zásadou rovnosti plátců daně (104). Proto toto ustanovení zrušily, neboť se domnívaly, že by se úrok měl počítat ode dne, kdy osoba povinná k dani podala proti rozhodnutí správce daně nevrátit uplatňovaný přeplatek DPH opravný prostředek (105).

| (119) | Komise se domnívá, že tato ustanovení představují referenční systém pro vracení přeplatků DPH v Řecku. |
| --- | --- |

(119)

Komise se domnívá, že tato ustanovení představují referenční systém pro vracení přeplatků DPH v Řecku.

Odchylka od referenčního systému

—   K vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy

| (120) | Podle § 2 odst. 3 zákona č. 3755/2009 má podnik PCT nárok na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení stavebního projektu, jednotlivých staveb nebo jejich částí. Navíc podle téhož paragrafu podnik PCT o své právo na vrácení přeplatku DPH nepřijde, pokud investiční statek nezačne využívat do 5 let od uskutečnění souvisejícího výdaje, ačkoliv podle obecně platných předpisů by tomu tak bylo. |
| --- | --- |

(120)

Podle § 2 odst. 3 zákona č. 3755/2009 má podnik PCT nárok na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení stavebního projektu, jednotlivých staveb nebo jejich částí. Navíc podle téhož paragrafu podnik PCT o své právo na vrácení přeplatku DPH nepřijde, pokud investiční statek nezačne využívat do 5 let od uskutečnění souvisejícího výdaje, ačkoliv podle obecně platných předpisů by tomu tak bylo.

| (121) | Jelikož podle řeckých orgánů a podniku PCT právo na vrácení DPH mají všechny společnosti, jakmile se uskuteční a vyfakturuje příslušný výdaj, ustanovení týkající se podniku PCT jej dále nijak nezvýhodňuje, protože tento podnik by na vrácení DPH měl v každém případě nárok po zahájení prací, a nikoliv až po jejich dokončení. |
| --- | --- |

(121)

Jelikož podle řeckých orgánů a podniku PCT právo na vrácení DPH mají všechny společnosti, jakmile se uskuteční a vyfakturuje příslušný výdaj, ustanovení týkající se podniku PCT jej dále nijak nezvýhodňuje, protože tento podnik by na vrácení DPH měl v každém případě nárok po zahájení prací, a nikoliv až po jejich dokončení.

| (122) | Na základě poskytnutých dodatečných informací a vysvětlení dospěla Komise k závěru, že podnik PCT by na vrácení DPH skutečně měl v každém případě nárok po zahájení prací na projektu, a to do výše, která odpovídá vystaveným fakturám. O tomto právu se však s konečnou platností rozhoduje, jakmile se investiční statek začne využívat. Vzhledem k tomu, že podnik PCT má na vrácení DPH právo bez ohledu na to, zda byl investiční projekt dokončen, a zároveň o toto právo nepřijde, pokud se investiční statek nezačne do 5 let využívat, jak by tomu podle obecně platných předpisů mělo být, požívá selektivní výhody. |
| --- | --- |

(122)

Na základě poskytnutých dodatečných informací a vysvětlení dospěla Komise k závěru, že podnik PCT by na vrácení DPH skutečně měl v každém případě nárok po zahájení prací na projektu, a to do výše, která odpovídá vystaveným fakturám. O tomto právu se však s konečnou platností rozhoduje, jakmile se investiční statek začne využívat. Vzhledem k tomu, že podnik PCT má na vrácení DPH právo bez ohledu na to, zda byl investiční projekt dokončen, a zároveň o toto právo nepřijde, pokud se investiční statek nezačne do 5 let využívat, jak by tomu podle obecně platných předpisů mělo být, požívá selektivní výhody.

| (123) | Toto zvýhodnění spočívá ve vrácení DPH, kterou má podnik PCT nárok si ponechat, kdyby se s dotčeným projektem nezačalo do 5 let od uskutečnění výdaje spojeného s tímto vrácením, zatímco jiné společnosti by vrácenou DPH v případě nezahájení projektu do 5 let (od uskutečnění souvisejícího výdaje) musely řeckému státu vrátit. Je namístě připomenout, že podle obecně platných předpisů by se příslušná plnění (kterých se tyto výdaje týkají) v těchto případech již nepovažovala za zdanitelná plnění (viz 117. bod odůvodnění výše). Za podobných okolností by tedy jiné společnosti obvykle přeplatek DPH spojený s těmito výdaji k započtení proti DPH splatné v následujícím období využít nemohly. Zvýhodnění, kterého podnik PCT na základě tohoto ustanovení požívá, tedy odpovídá celé částce vrácené DPH, již si smí (podle tohoto ustanovení) ponechat, kdyby se k zahájení projektu nepřistoupilo do 5 let od uskutečnění souvisejícího výdaje. |
| --- | --- |

(123)

Toto zvýhodnění spočívá ve vrácení DPH, kterou má podnik PCT nárok si ponechat, kdyby se s dotčeným projektem nezačalo do 5 let od uskutečnění výdaje spojeného s tímto vrácením, zatímco jiné společnosti by vrácenou DPH v případě nezahájení projektu do 5 let (od uskutečnění souvisejícího výdaje) musely řeckému státu vrátit. Je namístě připomenout, že podle obecně platných předpisů by se příslušná plnění (kterých se tyto výdaje týkají) v těchto případech již nepovažovala za zdanitelná plnění (viz 117. bod odůvodnění výše). Za podobných okolností by tedy jiné společnosti obvykle přeplatek DPH spojený s těmito výdaji k započtení proti DPH splatné v následujícím období využít nemohly. Zvýhodnění, kterého podnik PCT na základě tohoto ustanovení požívá, tedy odpovídá celé částce vrácené DPH, již si smí (podle tohoto ustanovení) ponechat, kdyby se k zahájení projektu nepřistoupilo do 5 let od uskutečnění souvisejícího výdaje.

| (124) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že tato odchylka platí také pro podniky veřejných služeb, jelikož právě ty projekty infrastruktury, jejichž dokončení může trvat delší dobu než těchto obecně platných pět let, budují nejčastěji. Podle nich platí totéž odůvodnění také pro podnik PCT, který měl vybudovat velký projekt infrastruktury, jenž může vyžadovat více než 5 let. Proto se toto ustanovení také vložilo do všech ostatních koncesních smluv, které se týkají velkých projektů infrastruktury. Domnívají se tedy, že tato odchylka od obecně platných předpisů nepředstavuje výjimku, ale odlišné použití předpisů na odlišné situace, které nejsou srovnatelné. |
| --- | --- |

(124)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že tato odchylka platí také pro podniky veřejných služeb, jelikož právě ty projekty infrastruktury, jejichž dokončení může trvat delší dobu než těchto obecně platných pět let, budují nejčastěji. Podle nich platí totéž odůvodnění také pro podnik PCT, který měl vybudovat velký projekt infrastruktury, jenž může vyžadovat více než 5 let. Proto se toto ustanovení také vložilo do všech ostatních koncesních smluv, které se týkají velkých projektů infrastruktury. Domnívají se tedy, že tato odchylka od obecně platných předpisů nepředstavuje výjimku, ale odlišné použití předpisů na odlišné situace, které nejsou srovnatelné.

| (125) | Komise se domnívá, že tato odchylka představuje selektivní zvýhodnění, jelikož jím podnik PCT získává flexibilitu, pokud jde o přístup k vrácení přeplatku DPH, a to nezávisle na tom, kdy se začne investiční statek využívat, tj. na dobu neurčitou. I kdyby se tedy investiční statek nezačal využívat nikdy, o právu podniku PCT na vrácení přeplatku DPH by se nikdy s konečnou platností nerozhodlo a nikdy by se příslušně neupravilo, což v praxi znamená, že kdyby podnik PCT projekt nedokončil, neměl by povinnost přeplatek DPH, který za celé období výstavby obdržel, vrátit. Skutečnost, že prospěch z téhož zvýhodnění mohou mít podniky veřejných služeb, neznamená, že toto zvýhodnění není selektivní. Podniky veřejných služeb představují jednu z kategorií společností, které mohou mít z opatření prospěch. Takovéto opatření je tedy selektivní. |
| --- | --- |

(125)

Komise se domnívá, že tato odchylka představuje selektivní zvýhodnění, jelikož jím podnik PCT získává flexibilitu, pokud jde o přístup k vrácení přeplatku DPH, a to nezávisle na tom, kdy se začne investiční statek využívat, tj. na dobu neurčitou. I kdyby se tedy investiční statek nezačal využívat nikdy, o právu podniku PCT na vrácení přeplatku DPH by se nikdy s konečnou platností nerozhodlo a nikdy by se příslušně neupravilo, což v praxi znamená, že kdyby podnik PCT projekt nedokončil, neměl by povinnost přeplatek DPH, který za celé období výstavby obdržel, vrátit. Skutečnost, že prospěch z téhož zvýhodnění mohou mít podniky veřejných služeb, neznamená, že toto zvýhodnění není selektivní. Podniky veřejných služeb představují jednu z kategorií společností, které mohou mít z opatření prospěch. Takovéto opatření je tedy selektivní.

—   K definici investičního statku

| (126) | Ustanovení § 2 odst. 3 zákona č. 3755/2009 uvádí, že pro účely zákona o DPH se stavební projekt podle koncesní smlouvy a jakákoliv dodávka zboží, prací, služeb a pomocných prací v souvislosti s výstavbou považují za „jeden investiční statek“. Toto ustanovení v podstatě stanoví, že pro účely koncesní smlouvy zahrnuje pojem „investiční statek“ uvedený v zákoně o DPH všechny činnosti, které souvisejí s jejím předmětem, tj. nejen vybudovaná „hmotná aktiva“ (106), ale také veškeré poskytování zboží, prací a služeb, jež souvisejí s předmětem koncesní smlouvy nebo jej doplňují. |
| --- | --- |

(126)

Ustanovení § 2 odst. 3 zákona č. 3755/2009 uvádí, že pro účely zákona o DPH se stavební projekt podle koncesní smlouvy a jakákoliv dodávka zboží, prací, služeb a pomocných prací v souvislosti s výstavbou považují za „jeden investiční statek“. Toto ustanovení v podstatě stanoví, že pro účely koncesní smlouvy zahrnuje pojem „investiční statek“ uvedený v zákoně o DPH všechny činnosti, které souvisejí s jejím předmětem, tj. nejen vybudovaná „hmotná aktiva“ (106), ale také veškeré poskytování zboží, prací a služeb, jež souvisejí s předmětem koncesní smlouvy nebo jej doplňují.

| (127) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že ve světle § 34 a § 33 odst. 4 zákona o DPH, které se týkají „investičního statku“, posuzované ustanovení jen objasňuje obecně platné předpisy, aby se vzhledem ke specifikům velkých projektů infrastruktury a vysokým částkám s nimi spojeným předešlo nesprávnému uplatňování předpisů o vracení přeplatku DPH správcem daně. Podle nich je ve světle konkrétních vlastností koncesní smlouvy cílem posuzovaného opatření přistupovat ke každé položce investičních nákladů pro účely DPH jako k jedné provozní jednotce. Jelikož z účetního hlediska jsou všechny výdaje spojené s investičním projektem v každém případě nedílnou součástí investičního statku, objasňuje toto ustanovení pouze to, co již platí. Vzhledem k tomu, že podnik PCT uskutečnil značné investice, které měly zahrnovat samostatná plnění, fáze a typy výdajů na zboží a služby, zacházelo by se s podnikem PCT, kdyby se ke každému z těchto nákladů přistupovalo samostatně, pro účely režimu DPH jinak než s jakýmkoliv jiným podnikem, jenž investuje s cílem provozovat hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(127)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že ve světle § 34 a § 33 odst. 4 zákona o DPH, které se týkají „investičního statku“, posuzované ustanovení jen objasňuje obecně platné předpisy, aby se vzhledem ke specifikům velkých projektů infrastruktury a vysokým částkám s nimi spojeným předešlo nesprávnému uplatňování předpisů o vracení přeplatku DPH správcem daně. Podle nich je ve světle konkrétních vlastností koncesní smlouvy cílem posuzovaného opatření přistupovat ke každé položce investičních nákladů pro účely DPH jako k jedné provozní jednotce. Jelikož z účetního hlediska jsou všechny výdaje spojené s investičním projektem v každém případě nedílnou součástí investičního statku, objasňuje toto ustanovení pouze to, co již platí. Vzhledem k tomu, že podnik PCT uskutečnil značné investice, které měly zahrnovat samostatná plnění, fáze a typy výdajů na zboží a služby, zacházelo by se s podnikem PCT, kdyby se ke každému z těchto nákladů přistupovalo samostatně, pro účely režimu DPH jinak než s jakýmkoliv jiným podnikem, jenž investuje s cílem provozovat hospodářskou činnost.

| (128) | Na podporu své argumentace řecké orgány a podnik PCT odkazují na judikát ve věci INZO (107), podle kterého hospodářské činnosti ve smyslu směrnice o DPH „[...] mohou spočívat v několika po sobě jdoucích transakcích a přípravných úkonech [...]“ (108), jež umožňují vrácení příslušného přeplatku DPH během výstavby. Navíc uvádějí, že na základě téže argumentace se v roce 2011 pozměnil zákon o partnerství veřejného a soukromého sektoru (109) tak, aby uváděl, že partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou uplatňovat vrácení přeplatku DPH každý rok po podání ročního přiznání k DPH, aniž by jej musela převádět do příštího účetního období. |
| --- | --- |

(128)

Na podporu své argumentace řecké orgány a podnik PCT odkazují na judikát ve věci INZO (107), podle kterého hospodářské činnosti ve smyslu směrnice o DPH „[...] mohou spočívat v několika po sobě jdoucích transakcích a přípravných úkonech [...]“ (108), jež umožňují vrácení příslušného přeplatku DPH během výstavby. Navíc uvádějí, že na základě téže argumentace se v roce 2011 pozměnil zákon o partnerství veřejného a soukromého sektoru (109) tak, aby uváděl, že partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou uplatňovat vrácení přeplatku DPH každý rok po podání ročního přiznání k DPH, aniž by jej musela převádět do příštího účetního období.

| (129) | V neposlední řadě pak řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že i kdyby se nemělo za to, že dotčená investice spadá do rozsahu definice „investičního statku“, měl by podnik PCT nárok uplatňovat vrácení i) jednou ročně, pokud by prokázal, že po dobu tří let nebude moci svůj přeplatek DPH započíst proti DPH na výstupu, a ii) po uplynutí tří let. |
| --- | --- |

(129)

V neposlední řadě pak řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že i kdyby se nemělo za to, že dotčená investice spadá do rozsahu definice „investičního statku“, měl by podnik PCT nárok uplatňovat vrácení i) jednou ročně, pokud by prokázal, že po dobu tří let nebude moci svůj přeplatek DPH započíst proti DPH na výstupu, a ii) po uplynutí tří let.

| (130) | Komise konstatuje, že posuzované ustanovení obsahuje zvláštní definici pojmu „investiční statek“, která je pro podnik PCT širší než pro jiné společnosti, jež se nacházejí ve srovnatelné právní a skutkové situaci. V důsledku této definice má podnik PCT v praxi právo na vrácení přeplatku DPH v souvislosti s veškerými pracemi, službami a zbožím, které se týkají předmětu výstavby, ačkoliv podle obecně platných předpisů by tato možnost existovala pouze pro hmotná aktiva, a nikoliv pro služby, práce a náklady na opravy a údržbu. Podle obecně platných předpisů by podnik PCT měl nárok na vrácení přeplatku DPH jednou ročně, pokud by prokázal, že po dobu tří let nebude moci svůj přeplatek DPH započíst proti DPH na výstupu, a po uplynutí tří let a v důsledku širší definice jednoho investičního statku pro účely koncesní smlouvy se mu tak v praxi předem poskytuje další hotovost v podobě přeplatku DPH, který by se obvykle vracel později (110). |
| --- | --- |

(130)

Komise konstatuje, že posuzované ustanovení obsahuje zvláštní definici pojmu „investiční statek“, která je pro podnik PCT širší než pro jiné společnosti, jež se nacházejí ve srovnatelné právní a skutkové situaci. V důsledku této definice má podnik PCT v praxi právo na vrácení přeplatku DPH v souvislosti s veškerými pracemi, službami a zbožím, které se týkají předmětu výstavby, ačkoliv podle obecně platných předpisů by tato možnost existovala pouze pro hmotná aktiva, a nikoliv pro služby, práce a náklady na opravy a údržbu. Podle obecně platných předpisů by podnik PCT měl nárok na vrácení přeplatku DPH jednou ročně, pokud by prokázal, že po dobu tří let nebude moci svůj přeplatek DPH započíst proti DPH na výstupu, a po uplynutí tří let a v důsledku širší definice jednoho investičního statku pro účely koncesní smlouvy se mu tak v praxi předem poskytuje další hotovost v podobě přeplatku DPH, který by se obvykle vracel později (110).

| (131) | Díky tomuto ustanovení může být totiž podniku PCT vrácena daň nejen za hmotná aktiva, ale také za výdaje spojené se službami, pracemi, opravami a údržbou, zatímco jiné společnosti by u těchto výdajů mohly pouze započíst DPH na vstupu proti DPH na výstupu, nebo čekat na vrácení 3 roky. Zvýhodnění, kterého podnik PCT díky tomuto ustanovení požívá, tedy odpovídá úrokům z vrácené DPH u všech jiných výdajů než u výdajů na hmotná aktiva (jež souvisejí s investičním statkem) naběhlým od okamžiku vrácení DPH podniku PCT do okamžiku, kdy by podnik PCT měl na toto vrácení nárok, tedy za 3 roky, nebo do okamžiku, kdy by přeplatek DPH (který se týká těchto výdajů) mohla započíst proti DPH na výstupu. |
| --- | --- |

(131)

Díky tomuto ustanovení může být totiž podniku PCT vrácena daň nejen za hmotná aktiva, ale také za výdaje spojené se službami, pracemi, opravami a údržbou, zatímco jiné společnosti by u těchto výdajů mohly pouze započíst DPH na vstupu proti DPH na výstupu, nebo čekat na vrácení 3 roky. Zvýhodnění, kterého podnik PCT díky tomuto ustanovení požívá, tedy odpovídá úrokům z vrácené DPH u všech jiných výdajů než u výdajů na hmotná aktiva (jež souvisejí s investičním statkem) naběhlým od okamžiku vrácení DPH podniku PCT do okamžiku, kdy by podnik PCT měl na toto vrácení nárok, tedy za 3 roky, nebo do okamžiku, kdy by přeplatek DPH (který se týká těchto výdajů) mohla započíst proti DPH na výstupu.

| (132) | Skutečnost, že by správce daně při neexistenci této definice mohl předpisy týkající se vracení přeplatku DPH případně používat jinak, dokazuje, že tato definice představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT, které neplatí pro všechny společnosti. Skutečnost, že byl zákon o partnerství veřejného a soukromého sektoru, který platí hlavně pro projekty infrastruktury, změněn tak, aby partnerství veřejného a soukromého sektoru měla právo uplatňovat vrácení a nemusela přeplatek DPH převádět do příštího roku, navíc také dokazuje, že se podle obecně platných předpisů nebude ke všem výdajům spojeným s projektem infrastruktury pro účely uplatnění předpisů týkajících se vracení přeplatku DPH přistupovat jako k „jednomu investičnímu statku“. Dopis ministerstva obchodního loďstva ministerstvu hospodářských věcí (111), kterým se v dotčené době žádalo o zvláštní podmínky pro vrácení přeplatku DPH (112) podniku PCT a úspěšnému uchazeči o přístav Soluň, dokazuje, že obecně platné předpisy týkající se vrácení by nebyly totožné. A konečně skutečnost, že se po přijetí ministerského rozhodnutí v roce 2013 v předpisech týkajících se vracení DPH nerozlišuje, ať už je definice investičního statku jakákoliv, také dokazuje, že tato definice představovala v době poskytnutí selektivní zvýhodnění podniku PCT. |
| --- | --- |

(132)

Skutečnost, že by správce daně při neexistenci této definice mohl předpisy týkající se vracení přeplatku DPH případně používat jinak, dokazuje, že tato definice představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT, které neplatí pro všechny společnosti. Skutečnost, že byl zákon o partnerství veřejného a soukromého sektoru, který platí hlavně pro projekty infrastruktury, změněn tak, aby partnerství veřejného a soukromého sektoru měla právo uplatňovat vrácení a nemusela přeplatek DPH převádět do příštího roku, navíc také dokazuje, že se podle obecně platných předpisů nebude ke všem výdajům spojeným s projektem infrastruktury pro účely uplatnění předpisů týkajících se vracení přeplatku DPH přistupovat jako k „jednomu investičnímu statku“. Dopis ministerstva obchodního loďstva ministerstvu hospodářských věcí (111), kterým se v dotčené době žádalo o zvláštní podmínky pro vrácení přeplatku DPH (112) podniku PCT a úspěšnému uchazeči o přístav Soluň, dokazuje, že obecně platné předpisy týkající se vrácení by nebyly totožné. A konečně skutečnost, že se po přijetí ministerského rozhodnutí v roce 2013 v předpisech týkajících se vracení DPH nerozlišuje, ať už je definice investičního statku jakákoliv, také dokazuje, že tato definice představovala v době poskytnutí selektivní zvýhodnění podniku PCT.

| (133) | Komise navíc poznamenává, že se judikát ve věci INZO týká práva odečíst si DPH u transakcí, které podléhají DPH a souvisejí s hospodářskou činností dotčené osoby povinné k dani, a nikoliv práva na vrácení. |
| --- | --- |

(133)

Komise navíc poznamenává, že se judikát ve věci INZO týká práva odečíst si DPH u transakcí, které podléhají DPH a souvisejí s hospodářskou činností dotčené osoby povinné k dani, a nikoliv práva na vrácení.

—   K výpočtu úroků od prvního dne po uplynutí 60denní lhůty

| (134) | Posuzovaným ustanovením se podniku PCT také poskytuje právo na úroky z přeplatku DPH od státu, které vzniká automaticky po uplynutí 60denní lhůty, a to aniž by musel dodržet procesní nebo časové požadavky stanovené obecně platným rámcem pro vracení přeplatku DPH, tj. dříve než v případě jiných podniků, a aniž by musel absolvovat správní soudní řízení. Jedná se tedy o další selektivní zvýhodnění podniku PCT. |
| --- | --- |

(134)

Posuzovaným ustanovením se podniku PCT také poskytuje právo na úroky z přeplatku DPH od státu, které vzniká automaticky po uplynutí 60denní lhůty, a to aniž by musel dodržet procesní nebo časové požadavky stanovené obecně platným rámcem pro vracení přeplatku DPH, tj. dříve než v případě jiných podniků, a aniž by musel absolvovat správní soudní řízení. Jedná se tedy o další selektivní zvýhodnění podniku PCT.

| (135) | Toto zvýhodnění spočívá v úrocích, které může podnik PCT (podle tohoto ustanovení) od řeckého státu požadovat, jakmile od podání daňového přiznání (v němž požaduje vrácení DPH) uplyne 60 dní, zatímco jiné společnosti v podobné situaci by na úroky v témže okamžiku nárok neměly. |
| --- | --- |

(135)

Toto zvýhodnění spočívá v úrocích, které může podnik PCT (podle tohoto ustanovení) od řeckého státu požadovat, jakmile od podání daňového přiznání (v němž požaduje vrácení DPH) uplyne 60 dní, zatímco jiné společnosti v podobné situaci by na úroky v témže okamžiku nárok neměly.

| (136) | Řecké orgány trvají na své argumentaci, kterou podnik PCT podporuje, přičemž odkazují na judikaturu EU ve věcech týkajících se DPH (113), z níž vyplývá, že vrácení přeplatku DPH představuje vrácení prostředků osoby povinné k dani, a nikoliv prostředků státních. Dále tvrdí, že 60denní lhůta vyplývá ze zásady neutrality a rovnosti odvozené z judikatury EU ve věcech týkajících se DPH (114). Pokud se stát s vracením přeplatku DPH opozdí nad rámec toho, co stanovil jako „přiměřenou lhůtu“, měl by mít povinnost uhradit úrok z prodlení, a odškodnit tak plátce daně, který toto vrácení uplatňuje. Úhrada tohoto typu úroku z prodlení z přeplatku DPH tedy nepředstavuje státní prostředky. |
| --- | --- |

(136)

Řecké orgány trvají na své argumentaci, kterou podnik PCT podporuje, přičemž odkazují na judikaturu EU ve věcech týkajících se DPH (113), z níž vyplývá, že vrácení přeplatku DPH představuje vrácení prostředků osoby povinné k dani, a nikoliv prostředků státních. Dále tvrdí, že 60denní lhůta vyplývá ze zásady neutrality a rovnosti odvozené z judikatury EU ve věcech týkajících se DPH (114). Pokud se stát s vracením přeplatku DPH opozdí nad rámec toho, co stanovil jako „přiměřenou lhůtu“, měl by mít povinnost uhradit úrok z prodlení, a odškodnit tak plátce daně, který toto vrácení uplatňuje. Úhrada tohoto typu úroku z prodlení z přeplatku DPH tedy nepředstavuje státní prostředky.

| (137) | Komise se domnívá, že výpočet úroků v souvislosti s opožděným vrácením DPH státní prostředky – pokud jde o další úroky, které bude stát muset podniku PCT v důsledku tohoto ustanovení zaplatit, – představuje. V praxi bude stát v důsledku tohoto ustanovení platit úroky automaticky ode dne následujícího po uplynutí 60denní lhůty, a nikoliv od data, kdy podnik PCT podá opravný prostředek, jak by tomu bylo podle platných předpisů. Jelikož toto právo automaticky získává pouze podnik PCT, ačkoliv obecně je to možné až po podání opravného prostředku, představuje dotčené ustanovení selektivní zvýhodnění podniku PCT. |
| --- | --- |

(137)

Komise se domnívá, že výpočet úroků v souvislosti s opožděným vrácením DPH státní prostředky – pokud jde o další úroky, které bude stát muset podniku PCT v důsledku tohoto ustanovení zaplatit, – představuje. V praxi bude stát v důsledku tohoto ustanovení platit úroky automaticky ode dne následujícího po uplynutí 60denní lhůty, a nikoliv od data, kdy podnik PCT podá opravný prostředek, jak by tomu bylo podle platných předpisů. Jelikož toto právo automaticky získává pouze podnik PCT, ačkoliv obecně je to možné až po podání opravného prostředku, představuje dotčené ustanovení selektivní zvýhodnění podniku PCT.

| (138) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že toto ustanovení jen zajišťuje, aby stát nezískal finanční prospěch na úkor podniku PCT. V případě koncesních smluv tohoto typu by velké prodlení při vracení přeplatku DPH představovalo pro podnik PCT značný výdaj, a tudíž vážné strukturální znevýhodnění. Náklady, které by podnik PCT měl v souvislosti se svou podnikatelskou činností obvykle nést, navíc případná platba menších částek úroků z prodlení jiným podnikům nesnižuje. Podnik PCT tedy nemá žádnou konkurenční výhodu a nezachází se s ním jinak než s jinými podniky. |
| --- | --- |

(138)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že toto ustanovení jen zajišťuje, aby stát nezískal finanční prospěch na úkor podniku PCT. V případě koncesních smluv tohoto typu by velké prodlení při vracení přeplatku DPH představovalo pro podnik PCT značný výdaj, a tudíž vážné strukturální znevýhodnění. Náklady, které by podnik PCT měl v souvislosti se svou podnikatelskou činností obvykle nést, navíc případná platba menších částek úroků z prodlení jiným podnikům nesnižuje. Podnik PCT tedy nemá žádnou konkurenční výhodu a nezachází se s ním jinak než s jinými podniky.

| (139) | Komise se nedomnívá, že se podnik PCT nachází oproti jiným podnikům v jiné situaci, která by odůvodňovala jiné zacházení. Jak již bylo uvedeno, skutečnost, že podnik PCT uskutečňuje velkou investici, není v souvislosti s pojmem selektivita argumentem. Automatická platba úroků podniku PCT navíc snižuje jeho běžné náklady a zvýhodňuje ho vůči jiným podnikům. |
| --- | --- |

(139)

Komise se nedomnívá, že se podnik PCT nachází oproti jiným podnikům v jiné situaci, která by odůvodňovala jiné zacházení. Jak již bylo uvedeno, skutečnost, že podnik PCT uskutečňuje velkou investici, není v souvislosti s pojmem selektivita argumentem. Automatická platba úroků podniku PCT navíc snižuje jeho běžné náklady a zvýhodňuje ho vůči jiným podnikům.

Odůvodnění logikou daňového systému

| (140) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že i kdyby byla v ustanovení o vrácení přeplatku DPH přítomna určitá selektivita, odůvodňovaly by to základní nebo řídicí principy vlastní systému DPH, což potvrdily soudy EU a Řecka. |
| --- | --- |

(140)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že i kdyby byla v ustanovení o vrácení přeplatku DPH přítomna určitá selektivita, odůvodňovaly by to základní nebo řídicí principy vlastní systému DPH, což potvrdily soudy EU a Řecka.

| (141) | Komise konstatuje, že v tomto případě z opatření ve prospěch podniku PCT vyplývá, že se podniku PCT, pokud jde o vrácení DPH, dostalo v porovnání s jinými společnostmi, které uskutečňují investice a odpočítávají si DPH, zvýhodněného zacházení, jež nelze považovat za odůvodněné zásadou neutrality, natož rovnosti, systému DPH. |
| --- | --- |

(141)

Komise konstatuje, že v tomto případě z opatření ve prospěch podniku PCT vyplývá, že se podniku PCT, pokud jde o vrácení DPH, dostalo v porovnání s jinými společnostmi, které uskutečňují investice a odpočítávají si DPH, zvýhodněného zacházení, jež nelze považovat za odůvodněné zásadou neutrality, natož rovnosti, systému DPH.

| (142) | Pokud jde o vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy, i kdyby bylo možné případně souhlasit s tím, že by odchylka byla možná kvůli delšímu období výstavby, které lze u větších projektů předpokládat, nelze zejména neurčitou dobu trvání této odchylky považovat za dodržení zásady rovnosti nebo neutrality systému DPH. Především vzhledem k tomu, že podle podmínek koncesní smlouvy měl podnik PCT povinnost dokončit přístaviště II nejpozději do 30. dubna 2014 a přístaviště III do 31. října 2015, nelze s ohledem na uvedenou flexibilitu na dobu neurčitou vysvětlit, v čem se srovnatelná právní a skutková situace podniku PCT liší od situace jiných podniků, které uskutečňují investice a vrací se jim zpět přeplatek DPH. Ve světle principů systému DPH, podle kterých se musí zajistit, aby společnosti neměly prospěch z nepatřičného zvýhodnění v rámci zavedeného systému DPH, nelze toto zvláštní zacházení považovat za odůvodněné logikou systému. |
| --- | --- |

(142)

Pokud jde o vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy, i kdyby bylo možné případně souhlasit s tím, že by odchylka byla možná kvůli delšímu období výstavby, které lze u větších projektů předpokládat, nelze zejména neurčitou dobu trvání této odchylky považovat za dodržení zásady rovnosti nebo neutrality systému DPH. Především vzhledem k tomu, že podle podmínek koncesní smlouvy měl podnik PCT povinnost dokončit přístaviště II nejpozději do 30. dubna 2014 a přístaviště III do 31. října 2015, nelze s ohledem na uvedenou flexibilitu na dobu neurčitou vysvětlit, v čem se srovnatelná právní a skutková situace podniku PCT liší od situace jiných podniků, které uskutečňují investice a vrací se jim zpět přeplatek DPH. Ve světle principů systému DPH, podle kterých se musí zajistit, aby společnosti neměly prospěch z nepatřičného zvýhodnění v rámci zavedeného systému DPH, nelze toto zvláštní zacházení považovat za odůvodněné logikou systému.

| (143) | Pokud jde o širokou definici pojmu investiční statek, konstatuje Komise, že směrnice o DPH dává členským státům volný prostor uvážit, zda se přeplatky DPH společnostem mohou vrátit, nebo se převedou do příštího roku, a také jak vymezí „investiční statek“ pro účely DPH. Určení předpisů použitelných v této souvislosti i toho, v jakých případech a na základě čeho lze uplatňovat vrácení DPH, bylo tedy na uvážení řeckého státu. Nelze však mít za to, že širokou definici pojmu investiční statek, která podniku PCT umožnila získat přeplatek DPH snadněji a dříve, odůvodňuje logika daňového systému, jelikož by to bylo v rozporu se zásadou rovnosti, jež by měla platit pro všechny společnosti, které uskutečňují investice, a nejen pro podnik PCT. |
| --- | --- |

(143)

Pokud jde o širokou definici pojmu investiční statek, konstatuje Komise, že směrnice o DPH dává členským státům volný prostor uvážit, zda se přeplatky DPH společnostem mohou vrátit, nebo se převedou do příštího roku, a také jak vymezí „investiční statek“ pro účely DPH. Určení předpisů použitelných v této souvislosti i toho, v jakých případech a na základě čeho lze uplatňovat vrácení DPH, bylo tedy na uvážení řeckého státu. Nelze však mít za to, že širokou definici pojmu investiční statek, která podniku PCT umožnila získat přeplatek DPH snadněji a dříve, odůvodňuje logika daňového systému, jelikož by to bylo v rozporu se zásadou rovnosti, jež by měla platit pro všechny společnosti, které uskutečňují investice, a nejen pro podnik PCT.

| (144) | I pokud jde o výpočet úroků po uplynutí 60měsíční lhůty, má Komise za to, že jej logikou řeckého systému DPH odůvodnit nelze. Obecnou zásadou neutrality DPH je možno stanovení úroků v případě prodlení při vracení DPH odůvodnit v tom smyslu, že stát má povinnost nepřesouvat břemeno systému DPH na plátce daně. Dotčená řecká ustanovení vyložily řecké soudy v tomto ohledu tak, že žádný plátce daně nemá trpět důsledky případné nečinnosti státu. Tento výklad nezávisí na částkách, které musí stát plátci daně vrátit. Nelze tedy mít za to, že zvýhodnění podniku PCT, které vyplývá z posuzovaného ustanovení, jež má na řecký stát vyvinout další tlak, nevrátí-li DPH včas, odůvodňují vysoké výdaje tohoto podniku na investici. |
| --- | --- |

(144)

I pokud jde o výpočet úroků po uplynutí 60měsíční lhůty, má Komise za to, že jej logikou řeckého systému DPH odůvodnit nelze. Obecnou zásadou neutrality DPH je možno stanovení úroků v případě prodlení při vracení DPH odůvodnit v tom smyslu, že stát má povinnost nepřesouvat břemeno systému DPH na plátce daně. Dotčená řecká ustanovení vyložily řecké soudy v tomto ohledu tak, že žádný plátce daně nemá trpět důsledky případné nečinnosti státu. Tento výklad nezávisí na částkách, které musí stát plátci daně vrátit. Nelze tedy mít za to, že zvýhodnění podniku PCT, které vyplývá z posuzovaného ustanovení, jež má na řecký stát vyvinout další tlak, nevrátí-li DPH včas, odůvodňují vysoké výdaje tohoto podniku na investici.

| (145) | Komise se tedy domnívá, že výše uvedená opatření, která se týkají podmínek vrácení DPH, poskytují podniku PCT selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(145)

Komise se tedy domnívá, že výše uvedená opatření, která se týkají podmínek vrácení DPH, poskytují podniku PCT selektivní výhodu.

5.3.3   Přenos ztrát bez časového omezení – daň z příjmu (§ 2 odst. 5 zákona č. 3755/2009)

Referenční systém

| (146) | Podle obecně platného rámce (115) se pro účely výpočtu daně z příjmu smějí ztráty z jednoho roku provozování obchodní činnosti a svobodného povolání převádět maximálně po dobu 5 let. Řecký zákon o dani z příjmu neuvádí žádnou výjimku z tohoto pravidla. |
| --- | --- |

(146)

Podle obecně platného rámce (115) se pro účely výpočtu daně z příjmu smějí ztráty z jednoho roku provozování obchodní činnosti a svobodného povolání převádět maximálně po dobu 5 let. Řecký zákon o dani z příjmu neuvádí žádnou výjimku z tohoto pravidla.

Odchylka od referenčního systému

| (147) | Podle § 2 odst. 5 zákona č. 3755/2009 smí podnik PCT převádět své ztráty bez jakéhokoliv časového omezení. Toto opatření jednoznačně poskytuje podniku PCT selektivní výhodu, jelikož se odchyluje od obecně platného předpisu, ze kterého podle řeckého zákona o dani z příjmu neexistují žádné výjimky. Díky tomuto ustanovení bude podnik PCT moci převádět své ztráty do jakéhokoliv období, kdy to pro něj bude výhodnější, především pak do období, kdy se změní rozdíl mezi investičními náklady a zdanitelným příjmem tohoto podniku, tj. do období, kdy začne vykazovat vysoké zisky, a to aby se vyhnul placení daní, které by bez využití této výjimky za obvyklých okolností zaplatil. |
| --- | --- |

(147)

Podle § 2 odst. 5 zákona č. 3755/2009 smí podnik PCT převádět své ztráty bez jakéhokoliv časového omezení. Toto opatření jednoznačně poskytuje podniku PCT selektivní výhodu, jelikož se odchyluje od obecně platného předpisu, ze kterého podle řeckého zákona o dani z příjmu neexistují žádné výjimky. Díky tomuto ustanovení bude podnik PCT moci převádět své ztráty do jakéhokoliv období, kdy to pro něj bude výhodnější, především pak do období, kdy se změní rozdíl mezi investičními náklady a zdanitelným příjmem tohoto podniku, tj. do období, kdy začne vykazovat vysoké zisky, a to aby se vyhnul placení daní, které by bez využití této výjimky za obvyklých okolností zaplatil.

| (148) | Toto ustanovení tedy poskytuje podniku PCT výhodu, která odpovídá rozdílu mezi daní z příjmu, již ve skutečnosti platí, a daní z příjmu právnických osob, kterou by zaplatil v případě, že by neměl možnost převést své ztráty i do období, jež od okamžiku jejich vzniku dělí více než 5 let. |
| --- | --- |

(148)

Toto ustanovení tedy poskytuje podniku PCT výhodu, která odpovídá rozdílu mezi daní z příjmu, již ve skutečnosti platí, a daní z příjmu právnických osob, kterou by zaplatil v případě, že by neměl možnost převést své ztráty i do období, jež od okamžiku jejich vzniku dělí více než 5 let.

| (149) | Řecké orgány a podnik PCT také tvrdí, že právo převádět ztráty po dobu trvání koncese se v tomto případě považuje za vhodné jakožto uplatnění zásady přiřazování výnosů a nákladů. Podle řeckých orgánů a podniku PCT se v rámci obecného režimu, jehož je § 2 odst. 5 součástí, v tomto ohledu uplatňuje jeden ze základních principů řeckého zákona o dani z příjmu, který by se podle nich měl považovat za referenční systém. |
| --- | --- |

(149)

Řecké orgány a podnik PCT také tvrdí, že právo převádět ztráty po dobu trvání koncese se v tomto případě považuje za vhodné jakožto uplatnění zásady přiřazování výnosů a nákladů. Podle řeckých orgánů a podniku PCT se v rámci obecného režimu, jehož je § 2 odst. 5 součástí, v tomto ohledu uplatňuje jeden ze základních principů řeckého zákona o dani z příjmu, který by se podle nich měl považovat za referenční systém.

| (150) | Navíc tvrdí, že u dlouhodobých koncesí na výstavbu a provoz veřejné infrastruktury existuje výrazná nerovnováha mezi počátečním obdobím budování infrastruktury a následnými fázemi jejího provozu, kdy má být infrastruktura zisková, aby pokryla prvotní ztráty. Jelikož investice, jichž je zapotřebí předem, vedou ke značným ztrátám po delší dobu než 5 let a lze je započíst teprve v pozdější části koncesního období, připravilo by pětileté omezení koncesionáře o prospěch plynoucí z pravidla převádění ztrát. V tomto ohledu by se podniky zodpovědné za velké projekty infrastruktury nacházely v jiné situaci než běžné podniky. |
| --- | --- |

(150)

Navíc tvrdí, že u dlouhodobých koncesí na výstavbu a provoz veřejné infrastruktury existuje výrazná nerovnováha mezi počátečním obdobím budování infrastruktury a následnými fázemi jejího provozu, kdy má být infrastruktura zisková, aby pokryla prvotní ztráty. Jelikož investice, jichž je zapotřebí předem, vedou ke značným ztrátám po delší dobu než 5 let a lze je započíst teprve v pozdější části koncesního období, připravilo by pětileté omezení koncesionáře o prospěch plynoucí z pravidla převádění ztrát. V tomto ohledu by se podniky zodpovědné za velké projekty infrastruktury nacházely v jiné situaci než běžné podniky.

| (151) | Komise se domnívá, že tuto odchylku od obecného předpisu nelze považovat za vlastní logice řeckého daňového systému. Jelikož pravidlo 5 let pro převádění daňových ztrát je obecné a jeho součástí není žádné rozlišení, nelze ztrátu převedenou bez jakéhokoliv časového omezení u projektů veřejné infrastruktury považovat za odůvodněnou. Desetileté omezení, které nyní platí pro partnerství veřejného a soukromého sektoru, posiluje závěr, že neomezená lhůta stanovená zvlášť pro podnik PCT představuje jeho zjevně selektivní zvýhodnění. V neposlední řadě se Komise domnívá, že s ohledem na cíle obecného zákona o dani z příjmu se ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako podnik PCT a ostatní koncesionáři v Řecku nacházejí všechny podniky, které uskutečňují investice, jež mohou trvat několik let. Jelikož řecký daňový systém neumožňuje rozlišovat podle trvání investic podniků a stanoví toto obecné pravidlo pěti let pro všechny, nelze mít za to, že podnik PCT je, pokud jde o toto pravidlo, jiný než ostatní společnosti. Jak se uvádí v 107. bodě odůvodnění, je opatření platné pro všechny podniky zodpovědné za velké projekty infrastruktury selektivní, protože se vztahuje pouze na omezenou kategorii podniků. |
| --- | --- |

(151)

Komise se domnívá, že tuto odchylku od obecného předpisu nelze považovat za vlastní logice řeckého daňového systému. Jelikož pravidlo 5 let pro převádění daňových ztrát je obecné a jeho součástí není žádné rozlišení, nelze ztrátu převedenou bez jakéhokoliv časového omezení u projektů veřejné infrastruktury považovat za odůvodněnou. Desetileté omezení, které nyní platí pro partnerství veřejného a soukromého sektoru, posiluje závěr, že neomezená lhůta stanovená zvlášť pro podnik PCT představuje jeho zjevně selektivní zvýhodnění. V neposlední řadě se Komise domnívá, že s ohledem na cíle obecného zákona o dani z příjmu se ve srovnatelné právní a skutkové situaci jako podnik PCT a ostatní koncesionáři v Řecku nacházejí všechny podniky, které uskutečňují investice, jež mohou trvat několik let. Jelikož řecký daňový systém neumožňuje rozlišovat podle trvání investic podniků a stanoví toto obecné pravidlo pěti let pro všechny, nelze mít za to, že podnik PCT je, pokud jde o toto pravidlo, jiný než ostatní společnosti. Jak se uvádí v 107. bodě odůvodnění, je opatření platné pro všechny podniky zodpovědné za velké projekty infrastruktury selektivní, protože se vztahuje pouze na omezenou kategorii podniků.

Odůvodnění logikou daňového systému

| (152) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že a) „cílem sledovaným“ tímto opatřením by měl být cíl sledovaný odchylným ustanovením; b) cílem tohoto ustanovení je použít obecnou zásadu přiřazování výnosů a nákladů v rámci daňového systému na zvláštní vlastnosti koncesí; c) použití této zásady na tyto projekty nepředstavuje odstranění rizika neseného koncesionářem, ale má zajistit rovné zacházení a odstranění „strukturálního znevýhodnění“ těchto projektů; d) toto ustanovení se v Řecku konzistentně používá na všechny velké projekty veřejné infrastruktury a e) možnost převádět ztráty v rámci celé doby platnosti koncese je mechanismus, který vhodně reaguje na konkrétní vlastnosti těchto koncesí a objektivní rozdíl mezi koncesionářem a jinými obchodními podniky. |
| --- | --- |

(152)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že a) „cílem sledovaným“ tímto opatřením by měl být cíl sledovaný odchylným ustanovením; b) cílem tohoto ustanovení je použít obecnou zásadu přiřazování výnosů a nákladů v rámci daňového systému na zvláštní vlastnosti koncesí; c) použití této zásady na tyto projekty nepředstavuje odstranění rizika neseného koncesionářem, ale má zajistit rovné zacházení a odstranění „strukturálního znevýhodnění“ těchto projektů; d) toto ustanovení se v Řecku konzistentně používá na všechny velké projekty veřejné infrastruktury a e) možnost převádět ztráty v rámci celé doby platnosti koncese je mechanismus, který vhodně reaguje na konkrétní vlastnosti těchto koncesí a objektivní rozdíl mezi koncesionářem a jinými obchodními podniky.

| (153) | Komise konstatuje, že cíl daňového systému se musí stanovit na úrovni referenčního systému, a nikoliv na úrovni výjimečného opatření (116). Kdyby referenční systém představovalo samotné opatření, uniklo by kvalifikaci jako státní podpora každé fiskální opatření bez ohledu na to, jak by bylo výjimečné. Cílem systému daně z příjmu právnických osob je přinášet příjmy státnímu rozpočtu, a kdyby se některým společnostem umožnilo snižovat svůj daňový základ, budou-li to vzhledem ke svým finančním zájmům považovat za vhodné, byl by uvedený cíl ohrožen. Značné investice spojené s velkými projekty infrastruktury kromě toho neznamenají, že společnosti, které je uskutečňují, čelí strukturálnímu znevýhodnění, jež musí systém daně z příjmu napravit. Všechny společnosti, které uskutečňují investice, mají během prvních let budování své investice ztráty a nemusí v pětiletém období stanoveném v řeckém zákoně o dani z příjmu zaznamenat výnosy. Takovéto odůvodnění by v žádném případě nevycházelo z principů řeckého systému daně z příjmu. Navíc skutečnost, že se podobné ustanovení uplatňuje u určitých velkých projektů infrastruktury v Řecku, neznamená, že musí být odůvodněné v případě podniku PCT. A konečně, nelze přijmout, že údajné zvláštní vlastnosti velkých koncesí představují právoplatný cíl obecně platných předpisů, které se týkají převodu daňových ztrát, jak se vysvětluje v 98. až 100. bodě odůvodnění výše. Řecké orgány a podnik PCT tedy neprokázaly, že lze s ohledem na principy řeckého systému daně z příjmu rozlišování ve prospěch podniku PCT odůvodnit. |
| --- | --- |

(153)

Komise konstatuje, že cíl daňového systému se musí stanovit na úrovni referenčního systému, a nikoliv na úrovni výjimečného opatření (116). Kdyby referenční systém představovalo samotné opatření, uniklo by kvalifikaci jako státní podpora každé fiskální opatření bez ohledu na to, jak by bylo výjimečné. Cílem systému daně z příjmu právnických osob je přinášet příjmy státnímu rozpočtu, a kdyby se některým společnostem umožnilo snižovat svůj daňový základ, budou-li to vzhledem ke svým finančním zájmům považovat za vhodné, byl by uvedený cíl ohrožen. Značné investice spojené s velkými projekty infrastruktury kromě toho neznamenají, že společnosti, které je uskutečňují, čelí strukturálnímu znevýhodnění, jež musí systém daně z příjmu napravit. Všechny společnosti, které uskutečňují investice, mají během prvních let budování své investice ztráty a nemusí v pětiletém období stanoveném v řeckém zákoně o dani z příjmu zaznamenat výnosy. Takovéto odůvodnění by v žádném případě nevycházelo z principů řeckého systému daně z příjmu. Navíc skutečnost, že se podobné ustanovení uplatňuje u určitých velkých projektů infrastruktury v Řecku, neznamená, že musí být odůvodněné v případě podniku PCT. A konečně, nelze přijmout, že údajné zvláštní vlastnosti velkých koncesí představují právoplatný cíl obecně platných předpisů, které se týkají převodu daňových ztrát, jak se vysvětluje v 98. až 100. bodě odůvodnění výše. Řecké orgány a podnik PCT tedy neprokázaly, že lze s ohledem na principy řeckého systému daně z příjmu rozlišování ve prospěch podniku PCT odůvodnit.

| (154) | Komise se tedy domnívá, že posuzované selektivní opatření nelze logikou referenčního řeckého daňového systému popsaného výše odůvodnit. |
| --- | --- |

(154)

Komise se tedy domnívá, že posuzované selektivní opatření nelze logikou referenčního řeckého daňového systému popsaného výše odůvodnit.

5.3.4   Výběr ze tří metod odepisování

Referenční systém

| (155) | Řecký zákon o dani z příjmu stanoví, že obecným pravidlem pro odepisování aktiv je „metoda rovnoměrných odpisů“ (117)
   (118). Podle § 1 odst. 2 prezidentského nařízení č. 299/2003 (119) mají společnosti povinnost odepisovat svá dlouhodobá aktiva každý rok odpisovými sazbami stanovenými v tomto nařízení, a to nezávisle na tom, zda jsou během období odepisování v zisku, nebo ve ztrátě. Jsou-li tedy odpisy prováděny sazbami, které jsou vyšší než sazby uvedené v prezidentském nařízení, pro daňové účely se k nim nepřihlíží. |
| --- | --- |

(155)

Řecký zákon o dani z příjmu stanoví, že obecným pravidlem pro odepisování aktiv je „metoda rovnoměrných odpisů“ (117)
   (118). Podle § 1 odst. 2 prezidentského nařízení č. 299/2003 (119) mají společnosti povinnost odepisovat svá dlouhodobá aktiva každý rok odpisovými sazbami stanovenými v tomto nařízení, a to nezávisle na tom, zda jsou během období odepisování v zisku, nebo ve ztrátě. Jsou-li tedy odpisy prováděny sazbami, které jsou vyšší než sazby uvedené v prezidentském nařízení, pro daňové účely se k nim nepřihlíží.

| (156) | Zvláště v souvislosti s koncesními smlouvami lze z hrubých příjmů odečíst rezervy na vrácení aktiv, která se po určitém časovém období na základě smlouvy vrátí státu nebo třetím stranám (120)
   (121). Podle ministerského rozhodnutí č. 100/2005 (122) se rezervy na vrácení aktiv, která se bez náhrady vrátí státu nebo třetím stranám, vytvářejí každý rok po celou dobu platnosti koncese na stavební práce. Tato rezerva se odečítá od hrubého výnosu a tvoří se ze zisků společnosti. Dotčená společnost nemá nárok vypočítávat odpisy na základě prezidentského nařízení č. 299/2003, které je obecně použitelné, a to nejen v důsledku tohoto zvláštního ustanovení, ale také v důsledku skutečnosti, že dílo postavené touto společností za účelem využívání nepatří jí, ale státu nebo třetí straně. Dotyčný odpočet se vypočítává nezávisle na existenci zisků. |
| --- | --- |

(156)

Zvláště v souvislosti s koncesními smlouvami lze z hrubých příjmů odečíst rezervy na vrácení aktiv, která se po určitém časovém období na základě smlouvy vrátí státu nebo třetím stranám (120)
   (121). Podle ministerského rozhodnutí č. 100/2005 (122) se rezervy na vrácení aktiv, která se bez náhrady vrátí státu nebo třetím stranám, vytvářejí každý rok po celou dobu platnosti koncese na stavební práce. Tato rezerva se odečítá od hrubého výnosu a tvoří se ze zisků společnosti. Dotčená společnost nemá nárok vypočítávat odpisy na základě prezidentského nařízení č. 299/2003, které je obecně použitelné, a to nejen v důsledku tohoto zvláštního ustanovení, ale také v důsledku skutečnosti, že dílo postavené touto společností za účelem využívání nepatří jí, ale státu nebo třetí straně. Dotyčný odpočet se vypočítává nezávisle na existenci zisků.

| (157) | A konečně náklady spojené s modernizacemi a vybavením pronajatého nemovitého majetku se po dobu nájmu odepisují v rovnoměrných splátkách, pokud příslušná odpisová sazba není nižší než sazba stanovená v prezidentském nařízení č. 299/2003 (123). |
| --- | --- |

(157)

A konečně náklady spojené s modernizacemi a vybavením pronajatého nemovitého majetku se po dobu nájmu odepisují v rovnoměrných splátkách, pokud příslušná odpisová sazba není nižší než sazba stanovená v prezidentském nařízení č. 299/2003 (123).

| (158) | Obecným referenčním systémem v souvislosti s tímto opatřením je tedy metoda rovnoměrných odpisů, která je obecně platná po celou dobu platnosti koncese, což je období určené pro smlouvy, v jejichž rámci se odepsané aktivum vrátí státu nebo třetí straně. |
| --- | --- |

(158)

Obecným referenčním systémem v souvislosti s tímto opatřením je tedy metoda rovnoměrných odpisů, která je obecně platná po celou dobu platnosti koncese, což je období určené pro smlouvy, v jejichž rámci se odepsané aktivum vrátí státu nebo třetí straně.

| (159) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že ustanovení o odpisech umožňuje flexibilní výběr mezi alternativními metodami odepisování a odpisovými sazbami tak, aby bylo zajištěno vhodné zacházení za různých okolností. V souvislosti s tím odkazují na možnost podniků v oblasti průmyslu, dolů, lomů a smíšených podniků tohoto druhu rozhodnout se využít metodu rovnoměrných, nebo degresivních odpisů. Podle nich je volba metody odepisování i odpisových sazeb na volném uvážení plátců daně. V souladu s těmito dvěma metodami a s ohledem na zásadu flexibility v tomto směru odkazují na možnost partnerství veřejného a soukromého sektoru vybrat si mezi metodou rovnoměrných odpisů na celou dobu životnosti projektu a metodou rovnoměrných odpisů po dobu deseti let s možností období odepisování nejpozději jeden měsíc před dokončením projektu prodloužit (124). V neposlední řadě opakují argumenty předložené před rozhodnutím o zahájení řízení, že flexibilitu tohoto systému také dokazuje skutečnost, že možnost vybrat si mezi různými metodami odepisování mají i jiné společnosti, kterým se udělily koncese na velké projekty veřejné infrastruktury v Řecku. |
| --- | --- |

(159)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že ustanovení o odpisech umožňuje flexibilní výběr mezi alternativními metodami odepisování a odpisovými sazbami tak, aby bylo zajištěno vhodné zacházení za různých okolností. V souvislosti s tím odkazují na možnost podniků v oblasti průmyslu, dolů, lomů a smíšených podniků tohoto druhu rozhodnout se využít metodu rovnoměrných, nebo degresivních odpisů. Podle nich je volba metody odepisování i odpisových sazeb na volném uvážení plátců daně. V souladu s těmito dvěma metodami a s ohledem na zásadu flexibility v tomto směru odkazují na možnost partnerství veřejného a soukromého sektoru vybrat si mezi metodou rovnoměrných odpisů na celou dobu životnosti projektu a metodou rovnoměrných odpisů po dobu deseti let s možností období odepisování nejpozději jeden měsíc před dokončením projektu prodloužit (124). V neposlední řadě opakují argumenty předložené před rozhodnutím o zahájení řízení, že flexibilitu tohoto systému také dokazuje skutečnost, že možnost vybrat si mezi různými metodami odepisování mají i jiné společnosti, kterým se udělily koncese na velké projekty veřejné infrastruktury v Řecku.

| (160) | Komise konstatuje, že možnost podniků v oblasti průmyslu, dolů, lomů a smíšených podniků tohoto druhu vybrat si mezi dvěma typy metody odepisování by se na podnik PCT nevztahovala, protože tato možnost se netýká smluv, v jejichž rámci se na jejich konci vrací aktivum státu nebo třetí osobě. |
| --- | --- |

(160)

Komise konstatuje, že možnost podniků v oblasti průmyslu, dolů, lomů a smíšených podniků tohoto druhu vybrat si mezi dvěma typy metody odepisování by se na podnik PCT nevztahovala, protože tato možnost se netýká smluv, v jejichž rámci se na jejich konci vrací aktivum státu nebo třetí osobě.

| (161) | Navíc skutečnost, že prospěch z podobných zvýhodnění mohly mít i jiné společnosti, neznamená, že tato zvýhodnění mohou představovat referenční systém. Zejména skutečnost, že možnost vybrat si mezi různými metodami odepisování mají i jiné společnosti, kterým se udělily koncese na velké projekty veřejné infrastruktury, pouze dokazuje, že uvedená možnost se omezuje na kategorii podniků, jež provádějí velké projekty veřejné infrastruktury. |
| --- | --- |

(161)

Navíc skutečnost, že prospěch z podobných zvýhodnění mohly mít i jiné společnosti, neznamená, že tato zvýhodnění mohou představovat referenční systém. Zejména skutečnost, že možnost vybrat si mezi různými metodami odepisování mají i jiné společnosti, kterým se udělily koncese na velké projekty veřejné infrastruktury, pouze dokazuje, že uvedená možnost se omezuje na kategorii podniků, jež provádějí velké projekty veřejné infrastruktury.

| (162) | Komise se tedy domnívá, že referenčním systémem pro toto opatření je systém určený ve 155. až 156. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(162)

Komise se tedy domnívá, že referenčním systémem pro toto opatření je systém určený ve 155. až 156. bodě odůvodnění výše.

Odchylka od referenčního systému

| (163) | Ustanovení § 2 odst. 6 posuzovaného zákona stanoví podniku PCT možnost vybrat si mezi třemi různými metodami odepisování:






  a) | Metodou rovnoměrných odpisů po celou dobu platnosti koncese. |
| --- | --- | --- |

(163)

Ustanovení § 2 odst. 6 posuzovaného zákona stanoví podniku PCT možnost vybrat si mezi třemi různými metodami odepisování:

a)

Metodou rovnoměrných odpisů po celou dobu platnosti koncese.

| b) | Odepsáním nákladů na výstavbu díla do 10 let od jeho dokončení v rovnoměrných ročních částkách (125). Pokud chce podnik PCT tyto náklady odepisovat delší dobu, může tak učinit, ale musí o tom nejpozději jeden měsíc před koncem účetního období, ve kterém dokončil dílo, uvědomit správce daně. |
| --- | --- |

b)

Odepsáním nákladů na výstavbu díla do 10 let od jeho dokončení v rovnoměrných ročních částkách (125). Pokud chce podnik PCT tyto náklady odepisovat delší dobu, může tak učinit, ale musí o tom nejpozději jeden měsíc před koncem účetního období, ve kterém dokončil dílo, uvědomit správce daně.

| c) | Odpisem jakékoliv částky až do 100 % nákladů na výstavbu do 5 let od zahájení komerčního využívání díla (126). Ve všech následujících letech může společnost odepsat až 50 % neodepsaných stavebních nákladů na dokončené dílo, a to bez ohledu na dobu dokončení. Pokud podnik PCT chce využít tuto metodu, musí svůj záměr nejpozději 6 let od začátku platnosti koncese oznámit příslušnému správci daně. |
| --- | --- |

c)

Odpisem jakékoliv částky až do 100 % nákladů na výstavbu do 5 let od zahájení komerčního využívání díla (126). Ve všech následujících letech může společnost odepsat až 50 % neodepsaných stavebních nákladů na dokončené dílo, a to bez ohledu na dobu dokončení. Pokud podnik PCT chce využít tuto metodu, musí svůj záměr nejpozději 6 let od začátku platnosti koncese oznámit příslušnému správci daně.

| (164) | Podniku PCT se poskytla možnost vybrat si mezi standardní obecně platnou metodou rovnoměrných odpisů a dvěma dalšími metodami odepisování, které mají k dispozici některé velké projekty infrastruktury v Řecku. Dotčené ustanovení poskytuje podniku PCT právo vybrat si metody odepisování, které mohou ve srovnání s obecným systémem představovat zvýhodnění. Jestliže si podnik PCT například vybere jednu ze dvou metod zrychleného odepisování, bude si moci snížit daňový základ více a dříve, než kdyby použil standardní metodu rovnoměrných odpisů. Navíc prostor pro volné uvážení spočívající v možnosti vybrat si třetí metodu odepisování nejpozději 6 let od začátku platnosti koncese v praxi znamená, že si podnik PCT může vybrat způsob a výši snížení daňového základu později, až bude moci přesněji spočítat své zdanitelné příjmy. V závislosti na svých příjmech v uvedené době tedy může mít prospěch ze zvýhodnění spočívajícího v možnosti snížit své zdanitelné zisky a platit nižší daně, než jaké by platil, kdyby všechna svá aktiva odepisoval podle obecně platných předpisů. |
| --- | --- |

(164)

Podniku PCT se poskytla možnost vybrat si mezi standardní obecně platnou metodou rovnoměrných odpisů a dvěma dalšími metodami odepisování, které mají k dispozici některé velké projekty infrastruktury v Řecku. Dotčené ustanovení poskytuje podniku PCT právo vybrat si metody odepisování, které mohou ve srovnání s obecným systémem představovat zvýhodnění. Jestliže si podnik PCT například vybere jednu ze dvou metod zrychleného odepisování, bude si moci snížit daňový základ více a dříve, než kdyby použil standardní metodu rovnoměrných odpisů. Navíc prostor pro volné uvážení spočívající v možnosti vybrat si třetí metodu odepisování nejpozději 6 let od začátku platnosti koncese v praxi znamená, že si podnik PCT může vybrat způsob a výši snížení daňového základu později, až bude moci přesněji spočítat své zdanitelné příjmy. V závislosti na svých příjmech v uvedené době tedy může mít prospěch ze zvýhodnění spočívajícího v možnosti snížit své zdanitelné zisky a platit nižší daně, než jaké by platil, kdyby všechna svá aktiva odepisoval podle obecně platných předpisů.

| (165) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že výběr metody odepisování nemůže představovat zvýhodnění, neboť prospěchem z daňové úlevy zůstávají odpisy v plné výši a lišit se bude pouze počet let, na která se rozloží. |
| --- | --- |

(165)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že výběr metody odepisování nemůže představovat zvýhodnění, neboť prospěchem z daňové úlevy zůstávají odpisy v plné výši a lišit se bude pouze počet let, na která se rozloží.

| (166) | Komise v tomto ohledu konstatuje, že odepsání aktiva v plné výši za kratší nebo delší dobu může vést k odlišnému finančnímu výsledku a k odlišné daňové situaci společnosti v určitém období, a tedy ke zvýhodnění. Jestliže společnost například odepíše celkovou hodnotu aktiva za 10 let místo 35 let, bude si moci dříve snížit svůj daňový základ. Hodnota odepsaných nákladů, ke které se bude v prvním případě přihlížet, bude vyšší než hodnota týchž nákladů odepsaných za delší dobu. Komise se tedy domnívá, že daňovou úlevou skutečně zůstávají odpisy v plné výši, ale způsob využití těchto odpisů pro daňové účely může vést k dalšímu zvýhodnění podniku PCT, kterým jiné společnosti nedisponují. |
| --- | --- |

(166)

Komise v tomto ohledu konstatuje, že odepsání aktiva v plné výši za kratší nebo delší dobu může vést k odlišnému finančnímu výsledku a k odlišné daňové situaci společnosti v určitém období, a tedy ke zvýhodnění. Jestliže společnost například odepíše celkovou hodnotu aktiva za 10 let místo 35 let, bude si moci dříve snížit svůj daňový základ. Hodnota odepsaných nákladů, ke které se bude v prvním případě přihlížet, bude vyšší než hodnota týchž nákladů odepsaných za delší dobu. Komise se tedy domnívá, že daňovou úlevou skutečně zůstávají odpisy v plné výši, ale způsob využití těchto odpisů pro daňové účely může vést k dalšímu zvýhodnění podniku PCT, kterým jiné společnosti nedisponují.

| (167) | Řecké orgány a podnik PCT uvedly, že flexibilita vlastní pravidlům odepisování v Řecku by měla zahrnovat celou řadu možností, které umožní vhodné zacházení s projekty veřejné infrastruktury za různých okolností a zároveň zajistit odpis nákladů na aktiva v plné výši. |
| --- | --- |

(167)

Řecké orgány a podnik PCT uvedly, že flexibilita vlastní pravidlům odepisování v Řecku by měla zahrnovat celou řadu možností, které umožní vhodné zacházení s projekty veřejné infrastruktury za různých okolností a zároveň zajistit odpis nákladů na aktiva v plné výši.

| (168) | Obecně platné pravidlo metody rovnoměrných odpisů u koncesních smluv, tj. u společností, které se nacházejí ve srovnatelné právní a skutkové situaci, je však zákonem jasně stanoveno a „flexibilita“, jež se týká rozmezí odpisových sazeb, není obecně platná pro náklady na koncesní smlouvy, ale pro jiné typy investičních nákladů. |
| --- | --- |

(168)

Obecně platné pravidlo metody rovnoměrných odpisů u koncesních smluv, tj. u společností, které se nacházejí ve srovnatelné právní a skutkové situaci, je však zákonem jasně stanoveno a „flexibilita“, jež se týká rozmezí odpisových sazeb, není obecně platná pro náklady na koncesní smlouvy, ale pro jiné typy investičních nákladů.

| (169) | Řecké orgány také tvrdí, že výklad dodatečné flexibility poskytnuté podniku PCT, který ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise, je nesprávný a že tato flexibilita automaticky a nutně nepředstavuje zvýhodnění. Vzhledem k tomu jak každá z dostupných metod odepisování funguje, a zejména vzhledem k rozmezí odpisových sazeb u každé z těchto metod ve spojení s konkrétními okolnostmi (127), v zásadě nelze vyloučit, že se kteroukoliv z těchto alternativních metod dospěje k podobnému výsledku. Navíc pouhá skutečnost, že jeden podnik má více alternativ než jiný, automaticky neznamená zvýhodnění. Přítomnost, nebo nepřítomnost konkurenční výhody lze prokázat pouze na základě posouzení podmínek hospodářské soutěže a různých výsledků, ke kterým by bylo možné za konkrétních okolností dospět použitím alternativních metod odepisování, jež má každý soutěžitel k dispozici. |
| --- | --- |

(169)

Řecké orgány také tvrdí, že výklad dodatečné flexibility poskytnuté podniku PCT, který ve svém rozhodnutí o zahájení řízení uvedla Komise, je nesprávný a že tato flexibilita automaticky a nutně nepředstavuje zvýhodnění. Vzhledem k tomu jak každá z dostupných metod odepisování funguje, a zejména vzhledem k rozmezí odpisových sazeb u každé z těchto metod ve spojení s konkrétními okolnostmi (127), v zásadě nelze vyloučit, že se kteroukoliv z těchto alternativních metod dospěje k podobnému výsledku. Navíc pouhá skutečnost, že jeden podnik má více alternativ než jiný, automaticky neznamená zvýhodnění. Přítomnost, nebo nepřítomnost konkurenční výhody lze prokázat pouze na základě posouzení podmínek hospodářské soutěže a různých výsledků, ke kterým by bylo možné za konkrétních okolností dospět použitím alternativních metod odepisování, jež má každý soutěžitel k dispozici.

| (170) | Komise se domnívá, že argumentace výše v podstatě potvrzuje její odůvodnění v tomto směru v rozhodnutí o zahájení řízení (128). Jelikož každá metoda odepisování má jiné parametry, které je třeba posoudit, aby se vybrala ta nejvýhodnější, má podnik PCT díky tomuto ustanovení volnost provést vlastní výpočty a vybrat si mezi různými metodami odepisování tu, jež jeho zájmům vyhovuje více. Zejména díky skutečnosti, že se i 6 let od zahájení projektu stále může rozhodnout metodu odepisování, která se použije, změnit, má větší svobodu než běžný subjekt (129). Vzhledem k tomu, že si nadto podnik PCT na rozdíl od jiných podniků, které mohou uplatňovat pouze obvyklá pravidla odepisování týkající se koncesí, může zvolit metodu, kterou považuje za vhodnou, požívá ve srovnání s těmito společnostmi určitě selektivního zvýhodnění. V této souvislosti nemá význam posuzovat podmínky hospodářské soutěže a různé výsledky, ke kterým by mohli různí soutěžitelé za konkrétních okolností dospět, jelikož se nejedná o cíl, s nímž je třeba srovnatelnou právní a skutkovou situaci podniku PCT porovnávat. |
| --- | --- |

(170)

Komise se domnívá, že argumentace výše v podstatě potvrzuje její odůvodnění v tomto směru v rozhodnutí o zahájení řízení (128). Jelikož každá metoda odepisování má jiné parametry, které je třeba posoudit, aby se vybrala ta nejvýhodnější, má podnik PCT díky tomuto ustanovení volnost provést vlastní výpočty a vybrat si mezi různými metodami odepisování tu, jež jeho zájmům vyhovuje více. Zejména díky skutečnosti, že se i 6 let od zahájení projektu stále může rozhodnout metodu odepisování, která se použije, změnit, má větší svobodu než běžný subjekt (129). Vzhledem k tomu, že si nadto podnik PCT na rozdíl od jiných podniků, které mohou uplatňovat pouze obvyklá pravidla odepisování týkající se koncesí, může zvolit metodu, kterou považuje za vhodnou, požívá ve srovnání s těmito společnostmi určitě selektivního zvýhodnění. V této souvislosti nemá význam posuzovat podmínky hospodářské soutěže a různé výsledky, ke kterým by mohli různí soutěžitelé za konkrétních okolností dospět, jelikož se nejedná o cíl, s nímž je třeba srovnatelnou právní a skutkovou situaci podniku PCT porovnávat.

| (171) | Řecké orgány se navíc drží své původní argumentace, pokud jde o pravidla odepisování platná pro řídicí orgán přístavu Pireus a pro přístav Soluň (130), další dva významné přístavy v Řecku, a trvají na svém stanovisku, že dotčené ustanovení zajišťuje, aby se s podnikem PCT nezacházelo méně příznivě než s uvedenými dvěma provozovateli přístavů. |
| --- | --- |

(171)

Řecké orgány se navíc drží své původní argumentace, pokud jde o pravidla odepisování platná pro řídicí orgán přístavu Pireus a pro přístav Soluň (130), další dva významné přístavy v Řecku, a trvají na svém stanovisku, že dotčené ustanovení zajišťuje, aby se s podnikem PCT nezacházelo méně příznivě než s uvedenými dvěma provozovateli přístavů.

| (172) | Komise konstatuje, že skutečnost, že v určité době platily pro řídicí orgán přístavu Pireus a pro přístav Soluň konkrétní odpisové sazby, v žádném případě neznamená, že podnik PCT mohl mít nárok na zvláštní zacházení, ani že toto zvláštní zacházení bylo odůvodněné. Komise se tedy domnívá, že posuzované ustanovení představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT. |
| --- | --- |

(172)

Komise konstatuje, že skutečnost, že v určité době platily pro řídicí orgán přístavu Pireus a pro přístav Soluň konkrétní odpisové sazby, v žádném případě neznamená, že podnik PCT mohl mít nárok na zvláštní zacházení, ani že toto zvláštní zacházení bylo odůvodněné. Komise se tedy domnívá, že posuzované ustanovení představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT.

| (173) | Toto zvýhodnění spočívá v možnosti podniku PCT vybrat si mezi třemi metodami odepisování a odpovídá rozdílu mezi daní z příjmu, kterou by musel zaplatit, kdyby použil metodu rovnoměrných odpisů, a daní z příjmu, již nakonec po použití jiné metody odepisování zaplatil. |
| --- | --- |

(173)

Toto zvýhodnění spočívá v možnosti podniku PCT vybrat si mezi třemi metodami odepisování a odpovídá rozdílu mezi daní z příjmu, kterou by musel zaplatit, kdyby použil metodu rovnoměrných odpisů, a daní z příjmu, již nakonec po použití jiné metody odepisování zaplatil.

Odůvodnění logikou daňového systému

| (174) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že a) volba alternativních metod odepisování je součástí obecného režimu platného pro všechny podniky pověřené projekty veřejné infrastruktury ve všech hospodářských odvětvích; b) nedochází k diskriminaci, jelikož se koncesionáři velkých projektů infrastruktury nacházejí v jiné právní a skutkové situaci, než jak je tomu v případě jiných činností; c) dotčené ustanovení svým zněním odpovídá svému cíli a je k dispozici všem takovýmto společnostem; d) relevantními kritérii jsou sledovaný cíl, zvolený mechanismus a zásada flexibility v rámci obecného systému odepisování aktiv; e) absence tohoto ustanovení by s sebou nesla právní nejistotu, protože pro některé typy aktiv odpisové sazby neexistují; f) podstatou ustanovení je umožnit větší flexibilitu při odepisování aktiv, na něž se v důsledku specifik koncesí na veřejnou infrastrukturu nevztahují standardní sazby; g) jelikož tento mechanismus systematicky platí pro všechny koncese na veřejnou infrastrukturu ve všech odvětvích, je v souladu s příslušnou zásadou flexibility systému odepisování; h) tento mechanismus je vhodný a přiměřený, protože uplatňuje zásadu flexibility a protože neexistuje vhodnější alternativa, jež by tuto flexibilitu při odepisování zajistila vzhledem k tomu, že okolnosti, se kterými se každý podnik v době výběru své metody odepisování potýká, nemohou být známy předem; a i) podniku PCT se nepřiznává jiný zvláštní prostor k volnému uvážení než ten, který odůvodňuje obecná zásada flexibility. |
| --- | --- |

(174)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že a) volba alternativních metod odepisování je součástí obecného režimu platného pro všechny podniky pověřené projekty veřejné infrastruktury ve všech hospodářských odvětvích; b) nedochází k diskriminaci, jelikož se koncesionáři velkých projektů infrastruktury nacházejí v jiné právní a skutkové situaci, než jak je tomu v případě jiných činností; c) dotčené ustanovení svým zněním odpovídá svému cíli a je k dispozici všem takovýmto společnostem; d) relevantními kritérii jsou sledovaný cíl, zvolený mechanismus a zásada flexibility v rámci obecného systému odepisování aktiv; e) absence tohoto ustanovení by s sebou nesla právní nejistotu, protože pro některé typy aktiv odpisové sazby neexistují; f) podstatou ustanovení je umožnit větší flexibilitu při odepisování aktiv, na něž se v důsledku specifik koncesí na veřejnou infrastrukturu nevztahují standardní sazby; g) jelikož tento mechanismus systematicky platí pro všechny koncese na veřejnou infrastrukturu ve všech odvětvích, je v souladu s příslušnou zásadou flexibility systému odepisování; h) tento mechanismus je vhodný a přiměřený, protože uplatňuje zásadu flexibility a protože neexistuje vhodnější alternativa, jež by tuto flexibilitu při odepisování zajistila vzhledem k tomu, že okolnosti, se kterými se každý podnik v době výběru své metody odepisování potýká, nemohou být známy předem; a i) podniku PCT se nepřiznává jiný zvláštní prostor k volnému uvážení než ten, který odůvodňuje obecná zásada flexibility.

| (175) | Komise nejprve připomíná, že podle standardní judikatury by členský stát měl selektivní opatření odůvodnit (131). Argumentace poskytnutá řeckými orgány a příjemcem nedokazuje, na jakém základě lze opatření, které poskytuje příjemci prostor k volnému uvážení, považovat za odůvodněné logikou daňového systému. Trvá tedy na svých předběžných závěrech uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení v tom smyslu, že toto opatření nelze odůvodnit povahou a obecnou systematikou systému. |
| --- | --- |

(175)

Komise nejprve připomíná, že podle standardní judikatury by členský stát měl selektivní opatření odůvodnit (131). Argumentace poskytnutá řeckými orgány a příjemcem nedokazuje, na jakém základě lze opatření, které poskytuje příjemci prostor k volnému uvážení, považovat za odůvodněné logikou daňového systému. Trvá tedy na svých předběžných závěrech uvedených v rozhodnutí o zahájení řízení v tom smyslu, že toto opatření nelze odůvodnit povahou a obecnou systematikou systému.

| (176) | Navíc konstatuje, že flexibilitu, která ponechává odpis aktiv zcela na volném uvážení příjemce, nelze považovat za zásadu vlastní fiskálnímu systému, jež může opatření odůvodnit. V podstatě by to totiž vedlo k úvaze, že obecným systémem je samotné opatření, a jeho způsob fungování by byl cílem, kterým je lze odůvodnit. Bylo-li by toto odůvodnění použitelné, mohlo by kvalifikaci jakožto státní podpora uniknout každé diskreční fiskální opatření. Dále nelze mít za to, že je všemi předloženými argumenty, které se týkají skutečnosti, že podobné předpisy platí i pro jiné koncesní smlouvy o veřejné infrastruktuře v Řecku, dotčené opatření odůvodněno (132). Toto opatření tedy představuje selektivní zvýhodnění, které nelze logikou nebo obecnou systematikou systému odůvodnit. |
| --- | --- |

(176)

Navíc konstatuje, že flexibilitu, která ponechává odpis aktiv zcela na volném uvážení příjemce, nelze považovat za zásadu vlastní fiskálnímu systému, jež může opatření odůvodnit. V podstatě by to totiž vedlo k úvaze, že obecným systémem je samotné opatření, a jeho způsob fungování by byl cílem, kterým je lze odůvodnit. Bylo-li by toto odůvodnění použitelné, mohlo by kvalifikaci jakožto státní podpora uniknout každé diskreční fiskální opatření. Dále nelze mít za to, že je všemi předloženými argumenty, které se týkají skutečnosti, že podobné předpisy platí i pro jiné koncesní smlouvy o veřejné infrastruktuře v Řecku, dotčené opatření odůvodněno (132). Toto opatření tedy představuje selektivní zvýhodnění, které nelze logikou nebo obecnou systematikou systému odůvodnit.

5.3.5   Osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a každé doplňkové dohodě o financování investičního projektu (§ 2 odst. 8)

Referenční systém

| (177) | Podle obecně platných právních předpisů se u písemné podoby několika občanskoprávních a obchodněprávních úkonů, tedy včetně dohod o půjčce a úvěrových a doplňkových dohod, ukládá kolkovné. Podle prezidentského nařízení o kolkovném (133) se kolkovné vybírá v souvislosti s konkrétním dokumentem, který představuje písemný záznam transakce. Kolkovné se týká samotného úkonu, je tedy na smluvních stranách, aby se dohodly, která je uhradí. V praxi to však znamená, že u dohod o půjčce a úvěrových a doplňkových dohod má povinnost uhradit příslušné kolkovné většinou dlužník, jelikož věřitel má moc takovéto řešení prosadit. Několik typů kolkovného a daní z obratu po zavedení DPH jako obecné daně z výdajů do řeckého právního řádu zákonem č. 1642/1986 nahradila DPH (134). |
| --- | --- |

(177)

Podle obecně platných právních předpisů se u písemné podoby několika občanskoprávních a obchodněprávních úkonů, tedy včetně dohod o půjčce a úvěrových a doplňkových dohod, ukládá kolkovné. Podle prezidentského nařízení o kolkovném (133) se kolkovné vybírá v souvislosti s konkrétním dokumentem, který představuje písemný záznam transakce. Kolkovné se týká samotného úkonu, je tedy na smluvních stranách, aby se dohodly, která je uhradí. V praxi to však znamená, že u dohod o půjčce a úvěrových a doplňkových dohod má povinnost uhradit příslušné kolkovné většinou dlužník, jelikož věřitel má moc takovéto řešení prosadit. Několik typů kolkovného a daní z obratu po zavedení DPH jako obecné daně z výdajů do řeckého právního řádu zákonem č. 1642/1986 nahradila DPH (134).

| (178) | Ustanovení § 16 zákona č. 1676/1986 a § 36 zákona č. 3220/2004 osvobozují od kolkovného dohody o půjčce, úvěrové dohody i jejich doplňkové dohody, které poskytly řecké a zahraniční banky v Řecku či které mají souvislost s Řeckem – tedy které byly uzavřeny a/nebo podepsány v Řecku, vyplývají z nich povinnosti, jež je třeba splnit v Řecku či v nich uplatňuje zajištění v Řecku (zásada teritoriality) (135). Podle stávajícího zákona o kolkovném tedy úvěry poskytnuté jinými podniky než bankami podléhají kolkovnému (136), nemají-li souvislost s Řeckem nebo nejsou-li poskytnuty formou dluhopisů. Kolkovnému podléhají také úvěry převáděné mezi jinými podniky než bankami (137), jestliže mu původně podléhala jistina úvěru. |
| --- | --- |

(178)

Ustanovení § 16 zákona č. 1676/1986 a § 36 zákona č. 3220/2004 osvobozují od kolkovného dohody o půjčce, úvěrové dohody i jejich doplňkové dohody, které poskytly řecké a zahraniční banky v Řecku či které mají souvislost s Řeckem – tedy které byly uzavřeny a/nebo podepsány v Řecku, vyplývají z nich povinnosti, jež je třeba splnit v Řecku či v nich uplatňuje zajištění v Řecku (zásada teritoriality) (135). Podle stávajícího zákona o kolkovném tedy úvěry poskytnuté jinými podniky než bankami podléhají kolkovnému (136), nemají-li souvislost s Řeckem nebo nejsou-li poskytnuty formou dluhopisů. Kolkovnému podléhají také úvěry převáděné mezi jinými podniky než bankami (137), jestliže mu původně podléhala jistina úvěru.

| (179) | Komise konstatuje, že právní předpisy o kolkovném obsahují několik výjimek, jež platí zejména po zavedení systému DPH a/nebo nahrazení kolkovného jinými poplatky či daněmi. Obecně platným rámcem pro toto opatření však zůstává řecký systém kolkovného v podobě, kterou měl v době přijetí posuzovaného ustanovení. Existence výjimek z tohoto systému neznamená, že systém kolkovného neexistuje, ale že se každá výjimka (138) musí posuzovat podle své skutkové podstaty. |
| --- | --- |

(179)

Komise konstatuje, že právní předpisy o kolkovném obsahují několik výjimek, jež platí zejména po zavedení systému DPH a/nebo nahrazení kolkovného jinými poplatky či daněmi. Obecně platným rámcem pro toto opatření však zůstává řecký systém kolkovného v podobě, kterou měl v době přijetí posuzovaného ustanovení. Existence výjimek z tohoto systému neznamená, že systém kolkovného neexistuje, ale že se každá výjimka (138) musí posuzovat podle své skutkové podstaty.

Odchylka od referenčního systému

| (180) | Jelikož podle obecně platného rámce podléhají dohody o půjčkách a úvěrové a doplňkové dohody s jinými společnostmi než bankami, které se uzavřely a plní v Řecku nebo mají souvislost s Řeckem (139), kolkovnému, musel by podnik PCT za tento druh úkonů za obvyklých okolností uhradit kolkovné. Posuzované ustanovení však podnik PCT od kolkovného, které by za tento typ úkonů musel za obvyklých okolností hradit, osvobodilo. Podnik PCT tak byl od kolkovného, které by obvykle musel hradit za úvěry od jiných společností než bank, zejména od své mateřské společnosti Cosco, osvobozen (140). |
| --- | --- |

(180)

Jelikož podle obecně platného rámce podléhají dohody o půjčkách a úvěrové a doplňkové dohody s jinými společnostmi než bankami, které se uzavřely a plní v Řecku nebo mají souvislost s Řeckem (139), kolkovnému, musel by podnik PCT za tento druh úkonů za obvyklých okolností uhradit kolkovné. Posuzované ustanovení však podnik PCT od kolkovného, které by za tento typ úkonů musel za obvyklých okolností hradit, osvobodilo. Podnik PCT tak byl od kolkovného, které by obvykle musel hradit za úvěry od jiných společností než bank, zejména od své mateřské společnosti Cosco, osvobozen (140).

| (181) | V důsledku toho by podnik PCT ve srovnání s jinými podniky ve srovnatelné právní a skutkové situaci požíval selektivního zvýhodnění. Toto zvýhodnění odpovídá kolkovnému, které by podnik PCT musel podle obecně platných předpisů za obvyklých okolností uhradit. |
| --- | --- |

(181)

V důsledku toho by podnik PCT ve srovnání s jinými podniky ve srovnatelné právní a skutkové situaci požíval selektivního zvýhodnění. Toto zvýhodnění odpovídá kolkovnému, které by podnik PCT musel podle obecně platných předpisů za obvyklých okolností uhradit.

| (182) | Řecké orgány a podnik PCT nezpochybňují, že tyto úvěrové transakce jsou od platby kolkovného, které by za obvyklých okolností bylo splatné, osvobozeny. Tvrdí však, že toto osvobození dává podniku PCT větší flexibilitu, pokud jde o financování potřebné k plnění jeho povinností v rámci koncese bez jakýchkoliv dodatečných nákladů, a to za výjimečných okolností, kdy by se tato flexibilita považovala za nutnou. Poukazují také na skutečnost, že prospěch z této výjimky měl v souvislosti se svou koncesí na řízení přístavu Pireus i řídicí orgán přístavu Pireus. Proto by se toto opatření mělo považovat za součást obecného opatření, jež je vlastní řeckému daňovému systému a jehož cílem je usnadnit financování velkých projektů infrastruktury. |
| --- | --- |

(182)

Řecké orgány a podnik PCT nezpochybňují, že tyto úvěrové transakce jsou od platby kolkovného, které by za obvyklých okolností bylo splatné, osvobozeny. Tvrdí však, že toto osvobození dává podniku PCT větší flexibilitu, pokud jde o financování potřebné k plnění jeho povinností v rámci koncese bez jakýchkoliv dodatečných nákladů, a to za výjimečných okolností, kdy by se tato flexibilita považovala za nutnou. Poukazují také na skutečnost, že prospěch z této výjimky měl v souvislosti se svou koncesí na řízení přístavu Pireus i řídicí orgán přístavu Pireus. Proto by se toto opatření mělo považovat za součást obecného opatření, jež je vlastní řeckému daňovému systému a jehož cílem je usnadnit financování velkých projektů infrastruktury.

| (183) | Jak se však již uvádí u ostatních opatření výše, usnadnění financování velké infrastruktury je třeba vzít v úvahu při posuzování případné slučitelnosti, nikoliv přítomnosti státní podpory. |
| --- | --- |

(183)

Jak se však již uvádí u ostatních opatření výše, usnadnění financování velké infrastruktury je třeba vzít v úvahu při posuzování případné slučitelnosti, nikoliv přítomnosti státní podpory.

| (184) | Řecké orgány a příjemce navíc tvrdí, že ani jeden z podřízených úvěrů ve výši [...] milionů EUR a 54,8 milionu EUR, které podnik Cosco poskytl podniku PCT na zahájení jeho investic v přístavu Pireus, kolkovnému podle obecně platných předpisů nepodléhal, jelikož a) byly poskytnuty mimo Řecko, b) byly vyplaceny na bankovní účet podniku PCT zřízený u banky mimo Řecko a c) podnik PCT je splatil peněžním převodem ze svého bankovního účtu mimo Řecko. Jako doklad v tomto směru poskytli zprávu o řádném daňovém auditu za příslušné účetní období podniku PCT, která tuto výjimku potvrzuje. |
| --- | --- |

(184)

Řecké orgány a příjemce navíc tvrdí, že ani jeden z podřízených úvěrů ve výši [...] milionů EUR a 54,8 milionu EUR, které podnik Cosco poskytl podniku PCT na zahájení jeho investic v přístavu Pireus, kolkovnému podle obecně platných předpisů nepodléhal, jelikož a) byly poskytnuty mimo Řecko, b) byly vyplaceny na bankovní účet podniku PCT zřízený u banky mimo Řecko a c) podnik PCT je splatil peněžním převodem ze svého bankovního účtu mimo Řecko. Jako doklad v tomto směru poskytli zprávu o řádném daňovém auditu za příslušné účetní období podniku PCT, která tuto výjimku potvrzuje.

| (185) | Komise především konstatuje, že skutečnost, že podnik PCT neuhradil u výše uvedených transakcí kolkovné, nedokazuje, že by je nehradil ani podle obecně platných předpisů. Poskytnutá zpráva o daňovém auditu konkrétně odkazuje na posuzované ustanovení. Dotčené transakce jsou navíc zcela totožné jako obdobná transakce, která podle Odvolacího správního soudu v Aténách (141) porušovala zásadu teritoriality zákona o kolkovném (142). Konkrétně v uvedené věci uzavřela úvěrovou dohodu společnost se sídlem v Řecku jako dlužník a zahraniční podnik se sídlem mimo Řecko jako věřitel. Úvěrová dohoda se podepsala mimo Řecko. Věřitel složil částku úvěru na bankovní účet dlužníka mimo Řecko a poté měla zahraniční banka povinnost převést částku úvěru tentýž den na bankovní účet dlužníka v Řecku. Odvolací správní soud se domníval, že tento úvěr má tytéž právní účinky, jako kdyby se podepsal v Řecku a jako kdyby se částka úvěru převedla přímo v Řecku bez zprostředkování zahraniční bankou, a proto podléhá kolkovnému. |
| --- | --- |

(185)

Komise především konstatuje, že skutečnost, že podnik PCT neuhradil u výše uvedených transakcí kolkovné, nedokazuje, že by je nehradil ani podle obecně platných předpisů. Poskytnutá zpráva o daňovém auditu konkrétně odkazuje na posuzované ustanovení. Dotčené transakce jsou navíc zcela totožné jako obdobná transakce, která podle Odvolacího správního soudu v Aténách (141) porušovala zásadu teritoriality zákona o kolkovném (142). Konkrétně v uvedené věci uzavřela úvěrovou dohodu společnost se sídlem v Řecku jako dlužník a zahraniční podnik se sídlem mimo Řecko jako věřitel. Úvěrová dohoda se podepsala mimo Řecko. Věřitel složil částku úvěru na bankovní účet dlužníka mimo Řecko a poté měla zahraniční banka povinnost převést částku úvěru tentýž den na bankovní účet dlužníka v Řecku. Odvolací správní soud se domníval, že tento úvěr má tytéž právní účinky, jako kdyby se podepsal v Řecku a jako kdyby se částka úvěru převedla přímo v Řecku bez zprostředkování zahraniční bankou, a proto podléhá kolkovnému.

| (186) | Tentýž případový scénář platí také u úvěrů poskytnutých podnikem Cosco podniku PCT. Konkrétně se úvěrová dohoda podepsala mimo Řecko, částky úvěru se dne 21. dubna 2009 složily na účet podniku PCT u HSBC v Lucembursku a dne 22. dubna 2009 se převedly na účet podniku PCT u HSBC v Pireu. Podle podání řeckých orgánů použil podnik PCT 50 milionů EUR navýšených o DPH jako záruku, kterou musel za účelem vstupu úvěrové dohody v platnost poskytnout řídicímu orgánu přístavu Pireus (143). Skutková situace úvěrové dohody ve výše uvedeném případě je tedy totožná jako skutková situace úvěrových dohod mezi podniky Cosco a PCT. Ačkoliv byl tedy úvěr podepsán a složen na bankovní účet mimo Řecko, byl následně převeden na účet podniku PCT v Řecku, aby jej tento podnik využil pro účely koncesní smlouvy v Řecku. Na základě zásady teritoriality zakotvené v § 8 zákona o kolkovném podle výkladu řeckých soudů tedy dotčené úvěrové dohody měly podléhat úhradě kolkovného v souladu s obecně platnými předpisy. Komise se tudíž domnívá, že podnik PCT již díky tomuto ustanovení, které nepředstavuje uplatnění obecně platných předpisů, ale odchylku od nich, měl prospěch z konkrétního finančního zvýhodnění. |
| --- | --- |

(186)

Tentýž případový scénář platí také u úvěrů poskytnutých podnikem Cosco podniku PCT. Konkrétně se úvěrová dohoda podepsala mimo Řecko, částky úvěru se dne 21. dubna 2009 složily na účet podniku PCT u HSBC v Lucembursku a dne 22. dubna 2009 se převedly na účet podniku PCT u HSBC v Pireu. Podle podání řeckých orgánů použil podnik PCT 50 milionů EUR navýšených o DPH jako záruku, kterou musel za účelem vstupu úvěrové dohody v platnost poskytnout řídicímu orgánu přístavu Pireus (143). Skutková situace úvěrové dohody ve výše uvedeném případě je tedy totožná jako skutková situace úvěrových dohod mezi podniky Cosco a PCT. Ačkoliv byl tedy úvěr podepsán a složen na bankovní účet mimo Řecko, byl následně převeden na účet podniku PCT v Řecku, aby jej tento podnik využil pro účely koncesní smlouvy v Řecku. Na základě zásady teritoriality zakotvené v § 8 zákona o kolkovném podle výkladu řeckých soudů tedy dotčené úvěrové dohody měly podléhat úhradě kolkovného v souladu s obecně platnými předpisy. Komise se tudíž domnívá, že podnik PCT již díky tomuto ustanovení, které nepředstavuje uplatnění obecně platných předpisů, ale odchylku od nich, měl prospěch z konkrétního finančního zvýhodnění.

| (187) | Řecké orgány a příjemce tvrdí, že toto soudní rozhodnutí není v případě podniku PCT použitelné, protože skutková situace dotyčné věci se od skutkové situace úvěrových dohod uzavřených podnikem PCT liší. Tvrdí přitom, že podnik PCT mohl částky těchto úvěrů použít pro své účely mimo Řecko. Navíc tvrdí, že proti tomuto rozhodnutí byl podán opravný prostředek k řeckému nejvyššímu správnímu soudu a že řecká státní správa používá výkladový oběžník (144), podle kterého by tato transakce kolkovnému nepodléhala. Tento oběžník je pro státní správu obecně platný a závazný. Neuhrazení kolkovného u těchto dvou transakcí tedy nepředstavuje odchylku od obecně platných předpisů. |
| --- | --- |

(187)

Řecké orgány a příjemce tvrdí, že toto soudní rozhodnutí není v případě podniku PCT použitelné, protože skutková situace dotyčné věci se od skutkové situace úvěrových dohod uzavřených podnikem PCT liší. Tvrdí přitom, že podnik PCT mohl částky těchto úvěrů použít pro své účely mimo Řecko. Navíc tvrdí, že proti tomuto rozhodnutí byl podán opravný prostředek k řeckému nejvyššímu správnímu soudu a že řecká státní správa používá výkladový oběžník (144), podle kterého by tato transakce kolkovnému nepodléhala. Tento oběžník je pro státní správu obecně platný a závazný. Neuhrazení kolkovného u těchto dvou transakcí tedy nepředstavuje odchylku od obecně platných předpisů.

| (188) | Podle Komise nelze mít za to, že výkladový oběžník o používání zákona o kolkovném má vyšší právní sílu než soudní rozhodnutí. Ani skutečnost, že se proti rozhodnutí odvolacího správního soudu podal opravný prostředek, neznamená, že toto rozhodnutí není použitelné. V souladu s dotyčným rozhodnutím je navíc výše popsaný výklad zásady teritoriality (145) podle řeckých soudů. Dále Komise konstatuje, že skutkový stav relevantní v případě úvěrových dohod uzavřených podnikem PCT je totožný, a lze tedy dospět k závěru, že na základě obvykle platných předpisů v souladu s jejich výkladem řeckými soudy by podnik PCT musel příslušné kolkovné uhradit. Vzhledem k tomuto výkladu posuzované ustanovení zjevně poskytuje podniku PCT selektivní výhodu. |
| --- | --- |

(188)

Podle Komise nelze mít za to, že výkladový oběžník o používání zákona o kolkovném má vyšší právní sílu než soudní rozhodnutí. Ani skutečnost, že se proti rozhodnutí odvolacího správního soudu podal opravný prostředek, neznamená, že toto rozhodnutí není použitelné. V souladu s dotyčným rozhodnutím je navíc výše popsaný výklad zásady teritoriality (145) podle řeckých soudů. Dále Komise konstatuje, že skutkový stav relevantní v případě úvěrových dohod uzavřených podnikem PCT je totožný, a lze tedy dospět k závěru, že na základě obvykle platných předpisů v souladu s jejich výkladem řeckými soudy by podnik PCT musel příslušné kolkovné uhradit. Vzhledem k tomuto výkladu posuzované ustanovení zjevně poskytuje podniku PCT selektivní výhodu.

Odůvodnění logikou daňového systému

| (189) | Řecké orgány tvrdí, že tato výjimka je v souladu s obecným režimem postupného ukončování kolkovného v případech, kdy se zákonodárce rozhodne, že osvobození od kolkovného je vhodný mechanismus, který zajistí, aby se k objektivně odlišným situacím přistupovalo pro daňové účely odlišně. Za tímto účelem se tato výjimka vztahuje na všechny podniky, které provádějí projekty veřejné infrastruktury. Jakožto mechanismus, který řeší konkrétní vlastnosti uvedených podniků, je také přiměřený, protože vzhledem k tomu, že tyto podniky mohou v každém případě využívat několik jiných alternativních typů transakcí, které jsou také osvobozeny od kolkovného, nemůže příjem z kolkovného ohrozit. |
| --- | --- |

(189)

Řecké orgány tvrdí, že tato výjimka je v souladu s obecným režimem postupného ukončování kolkovného v případech, kdy se zákonodárce rozhodne, že osvobození od kolkovného je vhodný mechanismus, který zajistí, aby se k objektivně odlišným situacím přistupovalo pro daňové účely odlišně. Za tímto účelem se tato výjimka vztahuje na všechny podniky, které provádějí projekty veřejné infrastruktury. Jakožto mechanismus, který řeší konkrétní vlastnosti uvedených podniků, je také přiměřený, protože vzhledem k tomu, že tyto podniky mohou v každém případě využívat několik jiných alternativních typů transakcí, které jsou také osvobozeny od kolkovného, nemůže příjem z kolkovného ohrozit.

| (190) | Komise konstatuje, že postupné ukončování kolkovného nemůže jako zásada systému kolkovného, který toto opatření odůvodňuje, platit: toto ukončování lze totiž předvídat, pouze pokud by se týkalo všech úvěrových dohod, nikoliv jen úvěrových dohod podniku PCT. Pokud jde o zvláštní vlastnosti projektů veřejné infrastruktury, odkazuje Komise na svou analýzu v 98. až 100. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Komise tedy dospěla k závěru, že řecké orgány a podnik PCT neprokázaly opodstatněnost tohoto selektivního opatření logikou daňového systému. |
| --- | --- |

(190)

Komise konstatuje, že postupné ukončování kolkovného nemůže jako zásada systému kolkovného, který toto opatření odůvodňuje, platit: toto ukončování lze totiž předvídat, pouze pokud by se týkalo všech úvěrových dohod, nikoliv jen úvěrových dohod podniku PCT. Pokud jde o zvláštní vlastnosti projektů veřejné infrastruktury, odkazuje Komise na svou analýzu v 98. až 100. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Komise tedy dospěla k závěru, že řecké orgány a podnik PCT neprokázaly opodstatněnost tohoto selektivního opatření logikou daňového systému.

5.3.6   Osvobození od kolkovného ze smluv mezi věřiteli úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva (§ 2 odst. 9)

| (191) | Podle stávajícího zákona o kolkovném podléhají kolkovnému úvěry převáděné mezi jinými podniky než bankami (146), jestliže mu původně podléhala jistina úvěru. |
| --- | --- |

(191)

Podle stávajícího zákona o kolkovném podléhají kolkovnému úvěry převáděné mezi jinými podniky než bankami (146), jestliže mu původně podléhala jistina úvěru.

| (192) | Komise se domnívá, že výše uvedené ustanovení § 2 odst. 9 představuje přímé zvýhodnění věřitelů podniku PCT, mimo jiné jeho mateřské společnosti Cosco. Toto zvýhodnění odpovídá částce kolkovného, kterou by věřitelé podniku PCT museli podle obecně platných předpisů v případě převodu úvěru, jenž souvisí s koncesní smlouvou uzavřenou s podnikem PCT, za obvyklých okolností uhradit. Toto ustanovení také představuje nepřímé zvýhodnění podniku PCT, neboť by mu mohlo usnadnit získání úvěru. |
| --- | --- |

(192)

Komise se domnívá, že výše uvedené ustanovení § 2 odst. 9 představuje přímé zvýhodnění věřitelů podniku PCT, mimo jiné jeho mateřské společnosti Cosco. Toto zvýhodnění odpovídá částce kolkovného, kterou by věřitelé podniku PCT museli podle obecně platných předpisů v případě převodu úvěru, jenž souvisí s koncesní smlouvou uzavřenou s podnikem PCT, za obvyklých okolností uhradit. Toto ustanovení také představuje nepřímé zvýhodnění podniku PCT, neboť by mu mohlo usnadnit získání úvěru.

| (193) | Podle řeckých orgánů poskytl podnik Cosco v roce 2009 podniku PCT dva úvěry, které byly podle řeckých orgánů a podniku PCT splaceny v roce 2011. Díky posuzovanému ustanovení mohl mít podnik Cosco, který je mateřskou společností podniku PCT, v případě převodu těchto půjček na jiné společnosti prospěch z osvobození od kolkovného. Podle řeckých orgánů a podniku PCT podnik PCT tyto úvěry již splatil. Na základě toho nemá Komise důvod se domnívat, že k takovémuto převodu došlo. Toto ustanovení však může představovat selektivní zvýhodnění podniku Cosco nebo jiných věřitelů podniku PCT. |
| --- | --- |

(193)

Podle řeckých orgánů poskytl podnik Cosco v roce 2009 podniku PCT dva úvěry, které byly podle řeckých orgánů a podniku PCT splaceny v roce 2011. Díky posuzovanému ustanovení mohl mít podnik Cosco, který je mateřskou společností podniku PCT, v případě převodu těchto půjček na jiné společnosti prospěch z osvobození od kolkovného. Podle řeckých orgánů a podniku PCT podnik PCT tyto úvěry již splatil. Na základě toho nemá Komise důvod se domnívat, že k takovémuto převodu došlo. Toto ustanovení však může představovat selektivní zvýhodnění podniku Cosco nebo jiných věřitelů podniku PCT.

| (194) | Argumenty předložené řeckými orgány a podnikem PCT v souvislosti s tímto osvobozením od kolkovného jsou totožné jako argumenty uvedené v souvislosti s osvobozením od kolkovného z půjček ve prospěch podniku PCT. Na základě toho dospěla Komise k závěru, že její odůvodnění v souvislosti s uvedeným osvobozením platí i pro toto opatření. Toto opatření je tedy selektivní a nelze je považovat za odůvodněné povahou a obecnou systematikou systému. |
| --- | --- |

(194)

Argumenty předložené řeckými orgány a podnikem PCT v souvislosti s tímto osvobozením od kolkovného jsou totožné jako argumenty uvedené v souvislosti s osvobozením od kolkovného z půjček ve prospěch podniku PCT. Na základě toho dospěla Komise k závěru, že její odůvodnění v souvislosti s uvedeným osvobozením platí i pro toto opatření. Toto opatření je tedy selektivní a nelze je považovat za odůvodněné povahou a obecnou systematikou systému.

5.3.7   Osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT podle koncesní smlouvy, jež je mimo rozsah působnosti zákona o DPH (§ 2 odst. 10)

Referenční systém

| (195) | Pokud jde o toto opatření, je referenčním systémem režim kolkovného platný pro občanskoprávní nebo obchodněprávní úkony v Řecku. Předpisy, kterými se tento režim řídí, již byly uvedeny v 177. a 179. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Podle předpisů o kolkovném se kolkovné ukládá v souvislosti s právními dokumenty, které jsou opatřeny kolkem, a nikoliv v souvislosti s konkrétními osobami povinnými k dani, jež tyto dokumenty podepíší. Podle ministerského oběžníku č. 44/1987 (147), který vykládá ustanovení o kolkovném po změnách zavedených s režimem DPH, kolkovnému nepodléhají smlouvy, právní úkony ani transakce, jež podléhají DPH. |
| --- | --- |

(195)

Pokud jde o toto opatření, je referenčním systémem režim kolkovného platný pro občanskoprávní nebo obchodněprávní úkony v Řecku. Předpisy, kterými se tento režim řídí, již byly uvedeny v 177. a 179. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí. Podle předpisů o kolkovném se kolkovné ukládá v souvislosti s právními dokumenty, které jsou opatřeny kolkem, a nikoliv v souvislosti s konkrétními osobami povinnými k dani, jež tyto dokumenty podepíší. Podle ministerského oběžníku č. 44/1987 (147), který vykládá ustanovení o kolkovném po změnách zavedených s režimem DPH, kolkovnému nepodléhají smlouvy, právní úkony ani transakce, jež podléhají DPH.

| (196) | Navíc podle výkladu obecně platného zákona řeckými správci daně a jeho praktického prosazování těmito orgány nepodléhá náhrada DPH, a podléhá tedy kolkovnému (148). |
| --- | --- |

(196)

Navíc podle výkladu obecně platného zákona řeckými správci daně a jeho praktického prosazování těmito orgány nepodléhá náhrada DPH, a podléhá tedy kolkovnému (148).

| (197) | Podle téhož oběžníku aktivace doplňkové dohody (týkající se jistoty, záruky, hypotéky, sankční doložky a všech dalších typů zajištění) – která souvisí se smlouvou, jež podléhá DPH, a je tedy od kolkovného osvobozena, – poměrnému kolkovnému nepodléhá. Podléhá-li však hlavní smlouva DPH nebo paušálnímu (a nikoliv poměrnému) kolkovnému, podléhá aktivace dohody, která tuto smlouvu doplňuje, paušálnímu kolkovnému. |
| --- | --- |

(197)

Podle téhož oběžníku aktivace doplňkové dohody (týkající se jistoty, záruky, hypotéky, sankční doložky a všech dalších typů zajištění) – která souvisí se smlouvou, jež podléhá DPH, a je tedy od kolkovného osvobozena, – poměrnému kolkovnému nepodléhá. Podléhá-li však hlavní smlouva DPH nebo paušálnímu (a nikoliv poměrnému) kolkovnému, podléhá aktivace dohody, která tuto smlouvu doplňuje, paušálnímu kolkovnému.

| (198) | A konečně, kolkovnému podléhá výplata dalších typů náhrady, například náhrady škody nebo náhrady za porušení smlouvy na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

(198)

A konečně, kolkovnému podléhá výplata dalších typů náhrady, například náhrady škody nebo náhrady za porušení smlouvy na mezinárodní úrovni.

| (199) | Řecké orgány uvedly, že podle ustanovení řeckého zákona o kolkovném podléhá náhrada škody vyplacená v Řecku kolkovnému ve výši 3,6 %. Výplata náhrady podle doložky o náhradě škody uvedené ve smlouvě podléhá kolkovnému ve výši 2,4 %. |
| --- | --- |

(199)

Řecké orgány uvedly, že podle ustanovení řeckého zákona o kolkovném podléhá náhrada škody vyplacená v Řecku kolkovnému ve výši 3,6 %. Výplata náhrady podle doložky o náhradě škody uvedené ve smlouvě podléhá kolkovnému ve výši 2,4 %.

Odchylka od referenčního systému

| (200) | V § 2 odst. 10 ratifikačního zákona bylo stanoveno, že jakýkoliv typ náhrady, již by řídicí orgán přístavu Pireus zaplatil podniku PCT na základě koncesní smlouvy, která nespadá do působnosti zákona o DPH, je od kolkovného osvobozen. |
| --- | --- |

(200)

V § 2 odst. 10 ratifikačního zákona bylo stanoveno, že jakýkoliv typ náhrady, již by řídicí orgán přístavu Pireus zaplatil podniku PCT na základě koncesní smlouvy, která nespadá do působnosti zákona o DPH, je od kolkovného osvobozen.

| (201) | Vzhledem k tomu, že podle obecně platného rámce se kolkovné vztahuje na právní dokumenty, a nikoliv konkrétně na strany dotčené transakce, a vzhledem k tomu, že řídicí orgán přístavu Pireus byl ze zákona v době přijetí ratifikačního zákona od kolkovného osvobozen (149), měl by na základě obecně platných předpisů pokaždé, kdy by platba náhrady v souvislosti s koncesní smlouvou jménem řídicího orgánu přístavu Pireus nespadala do působnosti zákona o DPH, ale vztahovalo by se na ni kolkovné, povinnost toto kolkovné zaplatit podnik PCT. Díky tomuto ustanovení by podnik PCT byl od povinnosti zaplatit paušální kolkovné osvobozen zejména v případě aktivace sankční doložky v koncesní smlouvě a rovněž v případě, kdy by řídicí orgán přístavu Pireus zaplatil v souvislosti s koncesní smlouvou nebo jejím porušením náhradu škody. Podle řeckých orgánů a příjemce by navíc vzhledem k tomu, že byl řídicí orgán přístavu Pireus v dotčené době od platby kolkovného v souvislosti s transakcemi, které se týkají prací, jež jeho jménem prováděly třetí strany, osvobozen, byl na základě tohoto ustanovení od platby kolkovného v souvislosti se svými ujednáními s řídicím orgánem přístavu Pireus, na která se kolkovné vztahuje, osvobozen i podnik PCT. Dotčené osvobození by tedy podnik PCT od povinnosti platit kolkovné v těchto případech osvobozovalo, což zjevně představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT. |
| --- | --- |

(201)

Vzhledem k tomu, že podle obecně platného rámce se kolkovné vztahuje na právní dokumenty, a nikoliv konkrétně na strany dotčené transakce, a vzhledem k tomu, že řídicí orgán přístavu Pireus byl ze zákona v době přijetí ratifikačního zákona od kolkovného osvobozen (149), měl by na základě obecně platných předpisů pokaždé, kdy by platba náhrady v souvislosti s koncesní smlouvou jménem řídicího orgánu přístavu Pireus nespadala do působnosti zákona o DPH, ale vztahovalo by se na ni kolkovné, povinnost toto kolkovné zaplatit podnik PCT. Díky tomuto ustanovení by podnik PCT byl od povinnosti zaplatit paušální kolkovné osvobozen zejména v případě aktivace sankční doložky v koncesní smlouvě a rovněž v případě, kdy by řídicí orgán přístavu Pireus zaplatil v souvislosti s koncesní smlouvou nebo jejím porušením náhradu škody. Podle řeckých orgánů a příjemce by navíc vzhledem k tomu, že byl řídicí orgán přístavu Pireus v dotčené době od platby kolkovného v souvislosti s transakcemi, které se týkají prací, jež jeho jménem prováděly třetí strany, osvobozen, byl na základě tohoto ustanovení od platby kolkovného v souvislosti se svými ujednáními s řídicím orgánem přístavu Pireus, na která se kolkovné vztahuje, osvobozen i podnik PCT. Dotčené osvobození by tedy podnik PCT od povinnosti platit kolkovné v těchto případech osvobozovalo, což zjevně představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT.

| (202) | Pokud podle řeckých orgánů a podniku PCT existuje mezi platbou náhrady a smlouvou, na niž se v souladu s doložkou o náhradě škody (dále též „sankční doložka“) v ní obsaženou vztahuje režim DPH, příčinná souvislost, je takováto náhrada od kolkovného osvobozena. Je tomu tak proto, že takováto doložka o náhradě škody se považuje za doplňkovou dohodu, která je od kolkovného osvobozena, pokud se na hlavní dohodu vztahuje DPH. Jelikož koncesní smlouva podléhá DPH, je každá platba na základě sankční doložky obsažené v koncesní smlouvě podle obecně platných předpisů od kolkovného osvobozena. |
| --- | --- |

(202)

Pokud podle řeckých orgánů a podniku PCT existuje mezi platbou náhrady a smlouvou, na niž se v souladu s doložkou o náhradě škody (dále též „sankční doložka“) v ní obsaženou vztahuje režim DPH, příčinná souvislost, je takováto náhrada od kolkovného osvobozena. Je tomu tak proto, že takováto doložka o náhradě škody se považuje za doplňkovou dohodu, která je od kolkovného osvobozena, pokud se na hlavní dohodu vztahuje DPH. Jelikož koncesní smlouva podléhá DPH, je každá platba na základě sankční doložky obsažené v koncesní smlouvě podle obecně platných předpisů od kolkovného osvobozena.

| (203) | Komise poznamenává, že podle obecně platných předpisů se při aktivaci ustanovení o pokutách ve smlouvě, na kterou se vztahuje DPH, skutečně žádné kolkovné v poměrné výši neodvádí. V těchto případech se však podle téhož oběžníku, na který se řecké orgány odvolávají, platí kolkovné stanovené paušálně. V případě, že by řídicí orgán přístavu Pireus musel v důsledku aktivace sankční doložky v koncesní smlouvě zaplatit náhradu, nezaplatil by podnik PCT díky posuzovanému ustanovení paušální kolkovné, jež by bylo splatné. Dotčené ustanovení tedy podnik PCT selektivně zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(203)

Komise poznamenává, že podle obecně platných předpisů se při aktivaci ustanovení o pokutách ve smlouvě, na kterou se vztahuje DPH, skutečně žádné kolkovné v poměrné výši neodvádí. V těchto případech se však podle téhož oběžníku, na který se řecké orgány odvolávají, platí kolkovné stanovené paušálně. V případě, že by řídicí orgán přístavu Pireus musel v důsledku aktivace sankční doložky v koncesní smlouvě zaplatit náhradu, nezaplatil by podnik PCT díky posuzovanému ustanovení paušální kolkovné, jež by bylo splatné. Dotčené ustanovení tedy podnik PCT selektivně zvýhodnilo.

| (204) | Řecké orgány a podnik PCT také uvádějí, že na platbu jiných typů náhrady, například náhrady škody či náhrady za porušení smlouvy na mezinárodní úrovni, se kolkovné vztahuje. V tomto směru § 2 odst. 10 zavádí osvobození těchto dalších typů náhrady. Podle řeckých orgánů a podniku PCT je však toto osvobození součástí obecného systému, jehož cílem je řešit objektivně odlišné vlastnosti/specifika koncesí na veřejnou infrastrukturu. V tomto ohledu tedy nedochází k žádnému skutečnému rozlišování a není přítomna žádná selektivnost. |
| --- | --- |

(204)

Řecké orgány a podnik PCT také uvádějí, že na platbu jiných typů náhrady, například náhrady škody či náhrady za porušení smlouvy na mezinárodní úrovni, se kolkovné vztahuje. V tomto směru § 2 odst. 10 zavádí osvobození těchto dalších typů náhrady. Podle řeckých orgánů a podniku PCT je však toto osvobození součástí obecného systému, jehož cílem je řešit objektivně odlišné vlastnosti/specifika koncesí na veřejnou infrastrukturu. V tomto ohledu tedy nedochází k žádnému skutečnému rozlišování a není přítomna žádná selektivnost.

| (205) | Komise konstatuje, že řecké orgány a podnik PCT potvrzují její zjištění, že by v případech, kdy by řídicí orgán přístavu Pireus podniku PCT za škody vzniklé v souvislosti s koncesní smlouvou a/nebo jejím případným porušením zaplatil náhradu, podnik PCT na základě posuzovaného ustanovení neplatil kolkovné, jež by za obvyklých okolností zaplatit měl. Tímto ustanovením se tedy podniku PCT poskytuje zvýhodnění, které odpovídá výši kolkovného, jež by musel za těchto okolností zaplatit, ale od něhož byl osvobozen. Pokud jde o argumentaci, která se týká obecné systematiky vlastní projektům veřejné infrastruktury, odkazuje Komise na svou analýzu v 92. až 97. a 107. bodu odůvodnění výše. Komise má zejména za to, že opatření, jež platí pro společnosti pověřené projekty veřejné infrastruktury, platí pouze pro určitou kategorii podniků, a je tedy selektivní. |
| --- | --- |

(205)

Komise konstatuje, že řecké orgány a podnik PCT potvrzují její zjištění, že by v případech, kdy by řídicí orgán přístavu Pireus podniku PCT za škody vzniklé v souvislosti s koncesní smlouvou a/nebo jejím případným porušením zaplatil náhradu, podnik PCT na základě posuzovaného ustanovení neplatil kolkovné, jež by za obvyklých okolností zaplatit měl. Tímto ustanovením se tedy podniku PCT poskytuje zvýhodnění, které odpovídá výši kolkovného, jež by musel za těchto okolností zaplatit, ale od něhož byl osvobozen. Pokud jde o argumentaci, která se týká obecné systematiky vlastní projektům veřejné infrastruktury, odkazuje Komise na svou analýzu v 92. až 97. a 107. bodu odůvodnění výše. Komise má zejména za to, že opatření, jež platí pro společnosti pověřené projekty veřejné infrastruktury, platí pouze pro určitou kategorii podniků, a je tedy selektivní.

Odůvodnění logikou daňového systému

| (206) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že toto osvobození odpovídá obecnému režimu postupného ukončování kolkovného na základě zásady rovnosti, jelikož představuje mechanismus, jímž se zajišťuje, že se zvláštní vlastnosti projektů v oblasti veřejné infrastruktury odpovídajícím způsobem daňově zohlední. Komise nemůže přijmout tvrzení, že tyto „cíle“ dotčené opatření odůvodňují, přičemž odkazuje na všechny jednotlivé analýzy, které se týkají osvobození úvěrů poskytnutých podniku PCT od kolkovného ve 189. až 190. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(206)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že toto osvobození odpovídá obecnému režimu postupného ukončování kolkovného na základě zásady rovnosti, jelikož představuje mechanismus, jímž se zajišťuje, že se zvláštní vlastnosti projektů v oblasti veřejné infrastruktury odpovídajícím způsobem daňově zohlední. Komise nemůže přijmout tvrzení, že tyto „cíle“ dotčené opatření odůvodňují, přičemž odkazuje na všechny jednotlivé analýzy, které se týkají osvobození úvěrů poskytnutých podniku PCT od kolkovného ve 189. až 190. bodě odůvodnění.

| (207) | Řecké orgány a podnik PCT nadto tvrdí, že toto osvobození je v souladu se zásadou rovnosti. Při jeho absenci a vzhledem k tomu, že řídicí orgán přístavu Pireus byl v době přijetí ratifikačního zákona od platby kolkovného v souvislosti s transakcemi, které se týkají prací prováděných jeho jménem jinými osobami, osvobozen, by měl podnik PCT povinnost zaplatit kolkovné ve všech případech, kdy mu tato povinnost v důsledku ujednání s řídicím orgánem přístavu Pireus vznikne. |
| --- | --- |

(207)

Řecké orgány a podnik PCT nadto tvrdí, že toto osvobození je v souladu se zásadou rovnosti. Při jeho absenci a vzhledem k tomu, že řídicí orgán přístavu Pireus byl v době přijetí ratifikačního zákona od platby kolkovného v souvislosti s transakcemi, které se týkají prací prováděných jeho jménem jinými osobami, osvobozen, by měl podnik PCT povinnost zaplatit kolkovné ve všech případech, kdy mu tato povinnost v důsledku ujednání s řídicím orgánem přístavu Pireus vznikne.

| (208) | Jak je však již uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení (150), skutečnost, že řídicí orgán přístavu Pireus může být od povinnosti platit kolkovné osvobozen, neznamená, že takovéto osvobození podniku PCT je odůvodněno povahou daňového systému. |
| --- | --- |

(208)

Jak je však již uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení (150), skutečnost, že řídicí orgán přístavu Pireus může být od povinnosti platit kolkovné osvobozen, neznamená, že takovéto osvobození podniku PCT je odůvodněno povahou daňového systému.

| (209) | Komise podotýká, že toto ustanovení zrušil zákon č. 4152/2013. Selektivní zvýhodnění podniku PCT by se tudíž týkalo pouze minulosti. |
| --- | --- |

(209)

Komise podotýká, že toto ustanovení zrušil zákon č. 4152/2013. Selektivní zvýhodnění podniku PCT by se tudíž týkalo pouze minulosti.

5.3.8   Ochrana investic v rámci koncesní smlouvy podle legislativního nařízení č. 2687/1953 na základě žádosti podniku PCT (§ 3)

Popis legislativního nařízení a opatření, jež mohou být jeho součástí

a)   Postup

| (210) | Legislativní nařízení č. 2687/1953 řeckým správním orgánům umožňuje poskytnout zvláštní výhodný režim kterékoliv společnosti, jež do země dováží zahraniční kapitál k provedení „produktivních investic“. Přeje-li si společnost tohoto režimu využít, musí podat žádost na ministerstvo národního hospodářství. Na základě žádosti vydá zvláštní výbor stanovisko poté, co posoudí:






  — | zda je investice „produktivní“, tj. zda směřuje k rozvoji vnitrostátní produkce či přispívá k hospodářskému rozvoji země, |
| --- | --- | --- |

(210)

Legislativní nařízení č. 2687/1953 řeckým správním orgánům umožňuje poskytnout zvláštní výhodný režim kterékoliv společnosti, jež do země dováží zahraniční kapitál k provedení „produktivních investic“. Přeje-li si společnost tohoto režimu využít, musí podat žádost na ministerstvo národního hospodářství. Na základě žádosti vydá zvláštní výbor stanovisko poté, co posoudí:

—

zda je investice „produktivní“, tj. zda směřuje k rozvoji vnitrostátní produkce či přispívá k hospodářskému rozvoji země,

| — | zda obnáší zahraniční kapitál jakékoliv povahy, tj. cizí měnu, zařízení a materiály, vynálezy, technické metody či ochranné známky, |
| --- | --- |

—

zda obnáší zahraniční kapitál jakékoliv povahy, tj. cizí měnu, zařízení a materiály, vynálezy, technické metody či ochranné známky,

| — | „užitečnost“ dovozu zahraničního kapitálu; v tomto konkrétním ohledu nařízení neuvádí žádnou definici či kritéria, jež by bylo nutno splnit, a přiznává tak prostor pro uvážení vnitrostátním správním orgánům. |
| --- | --- |

—

„užitečnost“ dovozu zahraničního kapitálu; v tomto konkrétním ohledu nařízení neuvádí žádnou definici či kritéria, jež by bylo nutno splnit, a přiznává tak prostor pro uvážení vnitrostátním správním orgánům.

| (211) | Po vydání tohoto stanoviska příslušný ministr v závislosti na významu investice navrhne neodvolatelné prezidentské nařízení či přijme ministerské rozhodnutí, jímž se schvaluje dovoz zahraničního kapitálu za zvláštních podmínek stanovených v uvedeném dokumentu a přiznává neodvolatelný výhodný režim (151). |
| --- | --- |

(211)

Po vydání tohoto stanoviska příslušný ministr v závislosti na významu investice navrhne neodvolatelné prezidentské nařízení či přijme ministerské rozhodnutí, jímž se schvaluje dovoz zahraničního kapitálu za zvláštních podmínek stanovených v uvedeném dokumentu a přiznává neodvolatelný výhodný režim (151).

b)   Výsady, jež lze přiznat

| (212) | Prezidentským nařízením/ministerským rozhodnutím, které lze v případě konkrétní společnosti přijmout, se poskytují tyto fiskální „nástroje“ (152):






  — | zmrazení platné daňové sazby ze zisku na období o délce nejvýše 10 let či uplatnění nižší sazby daně (153), |
| --- | --- | --- |

(212)

Prezidentským nařízením/ministerským rozhodnutím, které lze v případě konkrétní společnosti přijmout, se poskytují tyto fiskální „nástroje“ (152):

—

zmrazení platné daňové sazby ze zisku na období o délce nejvýše 10 let či uplatnění nižší sazby daně (153),

| — | snížení nebo osvobození od cla či poplatků za dovoz zařízení apod. na dobu nejvýše 10 let, |
| --- | --- |

—

snížení nebo osvobození od cla či poplatků za dovoz zařízení apod. na dobu nejvýše 10 let,

| — | nižší sazba nebo osvobození od daně ukládané místními orgány či přístavními orgány na dobu nejvýše 10 let, |
| --- | --- |

—

nižší sazba nebo osvobození od daně ukládané místními orgány či přístavními orgány na dobu nejvýše 10 let,

| — | snížení případných poplatků a licenčních poplatků všeho druhu spojených se zápisem hypoték či vytvořením zástavních práv jako zajištění k dovezenému kapitálu či k uzavření případné smlouvy v této souvislosti, či osvobození od takovýchto poplatků, |
| --- | --- |

—

snížení případných poplatků a licenčních poplatků všeho druhu spojených se zápisem hypoték či vytvořením zástavních práv jako zajištění k dovezenému kapitálu či k uzavření případné smlouvy v této souvislosti, či osvobození od takovýchto poplatků,

| — | zákaz vývozních omezení či daní, |
| --- | --- |

—

zákaz vývozních omezení či daní,

| — | zákaz zpětného uložení daně, |
| --- | --- |

—

zákaz zpětného uložení daně,

| — | osvobození aktiv společnosti, jež je příjemcem, od nuceného vyvlastnění ve prospěch státu, |
| --- | --- |

—

osvobození aktiv společnosti, jež je příjemcem, od nuceného vyvlastnění ve prospěch státu,

| — | zákaz zabavení aktiv podniku, na který se ochrana vztahuje, |
| --- | --- |

—

zákaz zabavení aktiv podniku, na který se ochrana vztahuje,

| — | nábor cizích státních příslušníků jakožto technického a administrativního personálu a povolení vyvézt částku, která odpovídá jejich odměně, v cizí měně, |
| --- | --- |

—

nábor cizích státních příslušníků jakožto technického a administrativního personálu a povolení vyvézt částku, která odpovídá jejich odměně, v cizí měně,

| — | povolení repatriovat úvěry nebo základní kapitál (až do výše 10 % objemu kapitálu dovezeného za rok); kumulativní vývoz zisků (bez zdanění až do výše 12 % objemu kapitálu dovezeného a repatriovaného za rok); vývoz úroků (až do 10 % za rok) (154). |
| --- | --- |

—

povolení repatriovat úvěry nebo základní kapitál (až do výše 10 % objemu kapitálu dovezeného za rok); kumulativní vývoz zisků (bez zdanění až do výše 12 % objemu kapitálu dovezeného a repatriovaného za rok); vývoz úroků (až do 10 % za rok) (154).

| (213) | Podle tohoto legislativního nařízení se aktiva společností, k jejichž vzniku či významnému rozmnožení (155) s pomocí cizího kapitálu na základě tohoto nařízení došlo, osvobozují od nuceného vyvlastnění ve prospěch státu a aktiva těchto společností nelze ani nijak zabavit (156). V neposlední řadě existuje zvláštní ustanovení, kterým se v případě všech společností, na něž se legislativní nařízení vztahuje, stanoví zásada zákazu zpětného uložení daně (157). |
| --- | --- |

(213)

Podle tohoto legislativního nařízení se aktiva společností, k jejichž vzniku či významnému rozmnožení (155) s pomocí cizího kapitálu na základě tohoto nařízení došlo, osvobozují od nuceného vyvlastnění ve prospěch státu a aktiva těchto společností nelze ani nijak zabavit (156). V neposlední řadě existuje zvláštní ustanovení, kterým se v případě všech společností, na něž se legislativní nařízení vztahuje, stanoví zásada zákazu zpětného uložení daně (157).

Referenční systém

| (214) | Jelikož se ochrana, již poskytuje legislativní nařízení č. 2687/1953, může lišit v závislosti na opatřeních, o kterých se v případě každého konkrétního podniku, na nějž se takováto „ochrana“ vztahuje, rozhoduje jednotlivě, a výjimky, které lze na základě tohoto nařízení udělit podniku PCT, v něm byly stanoveny orientačně, může obecný referenční systém zahrnovat různá daňová opatření, z nichž bude mít příjemce prospěch, jakmile státní správa zvláštní režim, který podnik PCT požaduje, schválí. |
| --- | --- |

(214)

Jelikož se ochrana, již poskytuje legislativní nařízení č. 2687/1953, může lišit v závislosti na opatřeních, o kterých se v případě každého konkrétního podniku, na nějž se takováto „ochrana“ vztahuje, rozhoduje jednotlivě, a výjimky, které lze na základě tohoto nařízení udělit podniku PCT, v něm byly stanoveny orientačně, může obecný referenční systém zahrnovat různá daňová opatření, z nichž bude mít příjemce prospěch, jakmile státní správa zvláštní režim, který podnik PCT požaduje, schválí.

| (215) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že toto nařízení bylo zavedeno jako předpis vyšší právní síly, již mu přiznává ústava, a nelze je tedy považovat za „zvláštní“ opatření, které by bylo možno srovnávat s „obecným“ legislativním rámcem. V době přijetí tohoto nařízení, jež má vyšší právní sílu, většina vnitrostátního právního rámce, který Komise používá jako „referenční systém“, ani neexistovala. „Referenční systém“, který je v tomto směru zapotřebí zohlednit, tedy tvoří řecká ústava a samotné legislativní nařízení č. 2687/1953 jakožto obecné opatření. Komise navíc o jeho existenci již od přistoupení Řecka věděla. |
| --- | --- |

(215)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že toto nařízení bylo zavedeno jako předpis vyšší právní síly, již mu přiznává ústava, a nelze je tedy považovat za „zvláštní“ opatření, které by bylo možno srovnávat s „obecným“ legislativním rámcem. V době přijetí tohoto nařízení, jež má vyšší právní sílu, většina vnitrostátního právního rámce, který Komise používá jako „referenční systém“, ani neexistovala. „Referenční systém“, který je v tomto směru zapotřebí zohlednit, tedy tvoří řecká ústava a samotné legislativní nařízení č. 2687/1953 jakožto obecné opatření. Komise navíc o jeho existenci již od přistoupení Řecka věděla.

| (216) | Řecké orgány a podnik PCT také tvrdí, že zvláštní ochranný režim pro zahraniční investice představuje obecné opatření, jež platí pro všechny zahraniční investice, které splňují objektivní kritéria pro jeho uplatnění. Argumentují také tím, že důvodem nařízení byla potřeba a) uznat, že se zahraniční investice za okolností, které v Řecku panují, potýkají se zvláštními riziky a problémy, a že je tedy zapotřebí s nimi zacházet zvláštním způsobem, aby se dosáhlo cíle jejich přilákání; a b) zajistit v tomto ohledu vhodné zacházení. |
| --- | --- |

(216)

Řecké orgány a podnik PCT také tvrdí, že zvláštní ochranný režim pro zahraniční investice představuje obecné opatření, jež platí pro všechny zahraniční investice, které splňují objektivní kritéria pro jeho uplatnění. Argumentují také tím, že důvodem nařízení byla potřeba a) uznat, že se zahraniční investice za okolností, které v Řecku panují, potýkají se zvláštními riziky a problémy, a že je tedy zapotřebí s nimi zacházet zvláštním způsobem, aby se dosáhlo cíle jejich přilákání; a b) zajistit v tomto ohledu vhodné zacházení.

| (217) | Řecké orgány a podnik PCT nadto tvrdí, že odpověď komisaře Tajaniho (158) v souvislosti s tímto nařízením vyloučila pouze nová opatření v oblasti celních sazeb, a nikoliv opatření státní podpory. Podle nich je zřejmé, že uplatnění tohoto nařízení doposud nemělo za následek novou protiprávní státní podporu, neboť platilo v době vstupu Řecka do EU i poté, aniž by se změnilo, a Komise doposud žádnými ze svých kroků zákonnost tohoto nařízení podle právních předpisů EU nezpochybnila. |
| --- | --- |

(217)

Řecké orgány a podnik PCT nadto tvrdí, že odpověď komisaře Tajaniho (158) v souvislosti s tímto nařízením vyloučila pouze nová opatření v oblasti celních sazeb, a nikoliv opatření státní podpory. Podle nich je zřejmé, že uplatnění tohoto nařízení doposud nemělo za následek novou protiprávní státní podporu, neboť platilo v době vstupu Řecka do EU i poté, aniž by se změnilo, a Komise doposud žádnými ze svých kroků zákonnost tohoto nařízení podle právních předpisů EU nezpochybnila.

| (218) | Komise podotýká, že dotčené legislativní nařízení nelze považovat za platný referenční systém. Ačkoliv je pravda, že toto nařízení existovalo již před přistoupením Řecka k EU, nevyplývá z toho, že jeho právní síla je větší než právní síla Smlouvy o fungování Evropské unie, a tedy právní síla ustanovení této smlouvy, která upravují státní podporu. Řecko přistoupilo k EU a musí dodržovat acquis communautaire, zejména by mělo dodržovat pravidla státní podpory stanovená Smlouvou. V případě, že Řecko využívá toto nařízení k poskytování zvláštních výhod konkrétním společnostem, mělo by je nejprve oznámit Komisi, která je posoudí na základě pravidel státní podpory a případně schválí podle pravidel stanovených Smlouvou (159). |
| --- | --- |

(218)

Komise podotýká, že dotčené legislativní nařízení nelze považovat za platný referenční systém. Ačkoliv je pravda, že toto nařízení existovalo již před přistoupením Řecka k EU, nevyplývá z toho, že jeho právní síla je větší než právní síla Smlouvy o fungování Evropské unie, a tedy právní síla ustanovení této smlouvy, která upravují státní podporu. Řecko přistoupilo k EU a musí dodržovat acquis communautaire, zejména by mělo dodržovat pravidla státní podpory stanovená Smlouvou. V případě, že Řecko využívá toto nařízení k poskytování zvláštních výhod konkrétním společnostem, mělo by je nejprve oznámit Komisi, která je posoudí na základě pravidel státní podpory a případně schválí podle pravidel stanovených Smlouvou (159).

| (219) | Toto nařízení nadto při určování podmínek a zvýhodnění, jež se konkrétním podnikům, které ho využijí, poskytnou, přiznává správním orgánům velký prostor pro uvážení (160). Zvláštní zacházení se zahraničními investicemi v Řecku, jehož účelem je podnítit je, má samo o sobě selektivní rysy. Zároveň sleduje cíl v oblasti veřejné politiky, nikoliv cíl v oblasti politiky daňové. Východiskem ke stanovení platného referenčního systému pro účely analýzy selektivity mohou být pouze principy zdanění. Cíle veřejné politiky nejsou, jak již bylo uvedeno v 92. až 94. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, daňovému systému vlastní, a nelze je tedy pro účely posouzení selektivity považovat za účely referenčního systému. |
| --- | --- |

(219)

Toto nařízení nadto při určování podmínek a zvýhodnění, jež se konkrétním podnikům, které ho využijí, poskytnou, přiznává správním orgánům velký prostor pro uvážení (160). Zvláštní zacházení se zahraničními investicemi v Řecku, jehož účelem je podnítit je, má samo o sobě selektivní rysy. Zároveň sleduje cíl v oblasti veřejné politiky, nikoliv cíl v oblasti politiky daňové. Východiskem ke stanovení platného referenčního systému pro účely analýzy selektivity mohou být pouze principy zdanění. Cíle veřejné politiky nejsou, jak již bylo uvedeno v 92. až 94. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, daňovému systému vlastní, a nelze je tedy pro účely posouzení selektivity považovat za účely referenčního systému.

Odchylka od referenčního systému

| (220) | Ustanovení § 3 zákona č. 3755/2009 umožňuje podniku PCT požádat o ochranný režim, který stanoví uvedené legislativní nařízení. Na základě tohoto ustanovení mohou řecké správní orgány poskytnout podniku PCT na jeho žádost několik selektivních výhod. Tato zvýhodnění se zejména týkají daní, jež by podnik PCT musel podle obvyklých předpisů zaplatit a od nichž by byl díky tomuto ustanovení osvobozen. Podnik PCT by mohlo v budoucnu zvýhodňovat rovněž osvobození od dalších právních omezení (nuceného vyvlastnění, zabavení aktiv, povolení náboru zahraničního personálu a vývoz jeho odměny v cizí měně nebo povolení repatriovat úvěry či základní kapitál). Fakt, že tyto výhody podle řeckých orgánů ve skutečnosti podniku PCT doposud poskytnuty nebyly, nemůže nic změnit na tom, že posuzované ustanovení přiznává podniku PCT právo požádat o rámec výsad stanovený uvedeným nařízením a takovýto rámec získat. |
| --- | --- |

(220)

Ustanovení § 3 zákona č. 3755/2009 umožňuje podniku PCT požádat o ochranný režim, který stanoví uvedené legislativní nařízení. Na základě tohoto ustanovení mohou řecké správní orgány poskytnout podniku PCT na jeho žádost několik selektivních výhod. Tato zvýhodnění se zejména týkají daní, jež by podnik PCT musel podle obvyklých předpisů zaplatit a od nichž by byl díky tomuto ustanovení osvobozen. Podnik PCT by mohlo v budoucnu zvýhodňovat rovněž osvobození od dalších právních omezení (nuceného vyvlastnění, zabavení aktiv, povolení náboru zahraničního personálu a vývoz jeho odměny v cizí měně nebo povolení repatriovat úvěry či základní kapitál). Fakt, že tyto výhody podle řeckých orgánů ve skutečnosti podniku PCT doposud poskytnuty nebyly, nemůže nic změnit na tom, že posuzované ustanovení přiznává podniku PCT právo požádat o rámec výsad stanovený uvedeným nařízením a takovýto rámec získat.

| (221) | Pokud jde o opatření ve prospěch podniku PCT, nepředložily řecké orgány nad rámec původních argumentů žádné další. Závěr Komise o selektivní povaze tohoto opatření se tedy nemění (161). |
| --- | --- |

(221)

Pokud jde o opatření ve prospěch podniku PCT, nepředložily řecké orgány nad rámec původních argumentů žádné další. Závěr Komise o selektivní povaze tohoto opatření se tedy nemění (161).

| (222) | Jak již bylo naznačeno výše (162), skutečnost, že určité opatření sleduje cíl v oblasti hospodářské politiky, neznamená, že takovéto opatření není selektivní, nýbrž to, že jej lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem, pokud jsou splněny některé podmínky (163). |
| --- | --- |

(222)

Jak již bylo naznačeno výše (162), skutečnost, že určité opatření sleduje cíl v oblasti hospodářské politiky, neznamená, že takovéto opatření není selektivní, nýbrž to, že jej lze považovat za slučitelné s vnitřním trhem, pokud jsou splněny některé podmínky (163).

| (223) | Nezávisle na povaze režimu poskytnutého na základě legislativního nařízení (164) může navíc jeho konkrétní uplatnění mít rysy selektivního zvýhodnění (165), a to vzhledem k tomu, že rozhodnutí řecké státní správy se ve prospěch podniku PCT může odchýlit od obecných daňových předpisů. Podle sdělení o zdanění (166) vyplývá z takovéhoto zjištění domněnka o přítomnosti státní podpory a je třeba je podrobně analyzovat. Na základě toho má Komise za to, že se dotčeným ustanovením poskytuje podniku PCT selektivní zvýhodnění, k jehož realizaci dojde v případě, že se je podnik PCT rozhodne využít. |
| --- | --- |

(223)

Nezávisle na povaze režimu poskytnutého na základě legislativního nařízení (164) může navíc jeho konkrétní uplatnění mít rysy selektivního zvýhodnění (165), a to vzhledem k tomu, že rozhodnutí řecké státní správy se ve prospěch podniku PCT může odchýlit od obecných daňových předpisů. Podle sdělení o zdanění (166) vyplývá z takovéhoto zjištění domněnka o přítomnosti státní podpory a je třeba je podrobně analyzovat. Na základě toho má Komise za to, že se dotčeným ustanovením poskytuje podniku PCT selektivní zvýhodnění, k jehož realizaci dojde v případě, že se je podnik PCT rozhodne využít.

Odůvodnění logikou daňového systému

| (224) | Řecké orgány tvrdí, že cílem zvláštního režimu na základě tohoto nařízení bylo přilákat zahraniční kapitál a usnadnit obnovu země po dvou válkách, druhé světové válce a občanské válce, které v ní ve 40. letech 20. století probíhaly. Vzhledem k jeho významu pro hospodářský rozvoj Řecka článek 107 řecké ústavy výslovně uznává jeho nadřazenost běžným zákonům. Záměrem přitom bylo zajistit ochranu investorů, kteří přinášejí zahraniční kapitál, před neustálými změnami řecké daňové právní úpravy, jež zahraničním investicím nesvědčí. Tímto účelem tohoto ochranného režimu, totiž rozvojem řeckého hospodářství, však nelze odůvodnit selektivní povahu tohoto opatření; tento účel lze toliko vzít v úvahu při posouzení slučitelnosti. |
| --- | --- |

(224)

Řecké orgány tvrdí, že cílem zvláštního režimu na základě tohoto nařízení bylo přilákat zahraniční kapitál a usnadnit obnovu země po dvou válkách, druhé světové válce a občanské válce, které v ní ve 40. letech 20. století probíhaly. Vzhledem k jeho významu pro hospodářský rozvoj Řecka článek 107 řecké ústavy výslovně uznává jeho nadřazenost běžným zákonům. Záměrem přitom bylo zajistit ochranu investorů, kteří přinášejí zahraniční kapitál, před neustálými změnami řecké daňové právní úpravy, jež zahraničním investicím nesvědčí. Tímto účelem tohoto ochranného režimu, totiž rozvojem řeckého hospodářství, však nelze odůvodnit selektivní povahu tohoto opatření; tento účel lze toliko vzít v úvahu při posouzení slučitelnosti.

| (225) | Komise také konstatuje, že tento ochranný režim, který by bylo možno podniku PCT na jeho žádost poskytnout, nelze odůvodnit povahou či obecnou systematikou daňového systému, neboť by se mu poskytoval na základě volného uvážení (167). |
| --- | --- |

(225)

Komise také konstatuje, že tento ochranný režim, který by bylo možno podniku PCT na jeho žádost poskytnout, nelze odůvodnit povahou či obecnou systematikou daňového systému, neboť by se mu poskytoval na základě volného uvážení (167).

| (226) | Dotčené ustanovení tedy představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT, jež nelze odůvodnit obecnou systematikou režimu. |
| --- | --- |

(226)

Dotčené ustanovení tedy představuje selektivní zvýhodnění podniku PCT, jež nelze odůvodnit obecnou systematikou režimu.

Existující podpora

| (227) | Pokud by uplatnění dotčeného nařízení představovalo z pohledu Komise státní podporu, jednalo by se podle řeckých orgánů a PCT o podporu existující. |
| --- | --- |

(227)

Pokud by uplatnění dotčeného nařízení představovalo z pohledu Komise státní podporu, jednalo by se podle řeckých orgánů a PCT o podporu existující.

| (228) | Komise podotýká, že ustanovení ve prospěch podniku PCT bylo přijato v roce 2009, a nikoliv před přistoupením Řecka k EU. Toto ustanovení přiznává podniku PCT právo požádat o tento zvláštní režim a získat jej. Jakmile podá podnik PCT žádost, je třeba vydat prezidentské nařízení či ministerské rozhodnutí, jímž se stanoví konkrétní zvýhodnění, kterým se bude podnik PCT těšit. V důsledku konkrétního uplatnění nařízení na žádost podniku PCT nabude konkrétní provedení opatření účinku okamžikem přijetí aktu, kterým dojde k poskytnutí podpory. Závěrem je tedy nutno konstatovat, že opatření ve prospěch podniku PCT představuje novou podporu. |
| --- | --- |

(228)

Komise podotýká, že ustanovení ve prospěch podniku PCT bylo přijato v roce 2009, a nikoliv před přistoupením Řecka k EU. Toto ustanovení přiznává podniku PCT právo požádat o tento zvláštní režim a získat jej. Jakmile podá podnik PCT žádost, je třeba vydat prezidentské nařízení či ministerské rozhodnutí, jímž se stanoví konkrétní zvýhodnění, kterým se bude podnik PCT těšit. V důsledku konkrétního uplatnění nařízení na žádost podniku PCT nabude konkrétní provedení opatření účinku okamžikem přijetí aktu, kterým dojde k poskytnutí podpory. Závěrem je tedy nutno konstatovat, že opatření ve prospěch podniku PCT představuje novou podporu.

5.3.9   Osvobození od nuceného vyvlastnění

| (229) | Stížnosti obdržené v této věci uváděly, že podniku PCT byla poskytnuta výjimka z předpisů o nuceném vyvlastnění. Zákon, kterým došlo k ratifikaci koncesní smlouvy, žádnou takovouto výjimku nezmiňuje. Řecké orgány a podnik PCT uvádějí, že žádná takováto výjimka udělena nebyla, a Komise nemá důvod nevěřit, že tomu tak není. Komise má proto za to, že tento typ zvýhodnění nebyl podniku PCT poskytnut. |
| --- | --- |

(229)

Stížnosti obdržené v této věci uváděly, že podniku PCT byla poskytnuta výjimka z předpisů o nuceném vyvlastnění. Zákon, kterým došlo k ratifikaci koncesní smlouvy, žádnou takovouto výjimku nezmiňuje. Řecké orgány a podnik PCT uvádějí, že žádná takováto výjimka udělena nebyla, a Komise nemá důvod nevěřit, že tomu tak není. Komise má proto za to, že tento typ zvýhodnění nebyl podniku PCT poskytnut.

5.4   Srovnání výše uvedených opatření státní podpory s obdobnými ustanoveními v jiných smlouvách na velké projekty infrastruktury

| (230) | Jako hlavní argument byla k odůvodnění výše uvedených fiskálních opatření uvedena nutnost podporovat velké projekty veřejné infrastruktury tím, že se společnostem, jež je v Řecku provádějí, zajistí jasný, flexibilní a stabilní fiskální režim. Na podporu své argumentace odkazují řecké orgány a podnik PCT na řadu rozhodnutí, v nichž Komise dospěla k závěru, že financování koncesních smluv na velké projekty infrastruktury, které obsahovaly obdobná osvobození fiskální povahy, státní podporu nepředstavuje. |
| --- | --- |

(230)

Jako hlavní argument byla k odůvodnění výše uvedených fiskálních opatření uvedena nutnost podporovat velké projekty veřejné infrastruktury tím, že se společnostem, jež je v Řecku provádějí, zajistí jasný, flexibilní a stabilní fiskální režim. Na podporu své argumentace odkazují řecké orgány a podnik PCT na řadu rozhodnutí, v nichž Komise dospěla k závěru, že financování koncesních smluv na velké projekty infrastruktury, které obsahovaly obdobná osvobození fiskální povahy, státní podporu nepředstavuje.

| (231) | Komise předložené argumenty prozkoumala a dospěla k následujícím závěrům. |
| --- | --- |

(231)

Komise předložené argumenty prozkoumala a dospěla k následujícím závěrům.

| (232) | Předně je podle ustálené judikatury (168) argument tohoto druhu z hlediska posouzení legality rozhodnutí Komise irrelevantní. Každou věc je třeba posoudit na základě čl. 107 odst. 1 SFEU, a to s ohledem na skutkovou podstatu. V každém případě z existence obdobných opatření v jiných smlouvách na velké projekty infrastruktury, jak se uvádí ve 107. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, vyplývá pouze to, že tato opatření lze uplatnit u určité kategorie společností, a že jsou tedy selektivní. |
| --- | --- |

(232)

Předně je podle ustálené judikatury (168) argument tohoto druhu z hlediska posouzení legality rozhodnutí Komise irrelevantní. Každou věc je třeba posoudit na základě čl. 107 odst. 1 SFEU, a to s ohledem na skutkovou podstatu. V každém případě z existence obdobných opatření v jiných smlouvách na velké projekty infrastruktury, jak se uvádí ve 107. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, vyplývá pouze to, že tato opatření lze uplatnit u určité kategorie společností, a že jsou tedy selektivní.

| (233) | Ve všech rozhodnutích, na která řecké orgány a podnik PCT odkazují, se v každém případě řešily odlišné situace. |
| --- | --- |

(233)

Ve všech rozhodnutích, na která řecké orgány a podnik PCT odkazují, se v každém případě řešily odlišné situace.

| (234) | Komise má dále za to, že závěr z rozhodnutí, které se týká aténského mezinárodního letiště (169), v této věci uplatnit nelze. Ve věci uvedeného letiště byla podpora poskytnuta ve prospěch činností, jež buď nebyly činnostmi hospodářskými, či v dotčené době nebyly liberalizovány, proto se v tomto případě nejednalo o státní podporu. Naopak ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, řecký stát sám otevřel poskytování služeb přístavní infrastruktury hospodářské soutěži, když na část přístavu, která je předmětem koncesní smlouvy, vypsal koncesní řízení. Argumentaci „absencí liberalizace“ jako v tomto starším rozhodnutí proto v této věci uplatnit nelze. |
| --- | --- |

(234)

Komise má dále za to, že závěr z rozhodnutí, které se týká aténského mezinárodního letiště (169), v této věci uplatnit nelze. Ve věci uvedeného letiště byla podpora poskytnuta ve prospěch činností, jež buď nebyly činnostmi hospodářskými, či v dotčené době nebyly liberalizovány, proto se v tomto případě nejednalo o státní podporu. Naopak ve věci, jež je předmětem tohoto rozhodnutí, řecký stát sám otevřel poskytování služeb přístavní infrastruktury hospodářské soutěži, když na část přístavu, která je předmětem koncesní smlouvy, vypsal koncesní řízení. Argumentaci „absencí liberalizace“ jako v tomto starším rozhodnutí proto v této věci uplatnit nelze.

| (235) | Pokud jde o věci, jež se týkají aténského okruhu a dálničního mostu Rio-Antirrio, poznamenává Komise, že i kdyby bylo shrnutí fiskálních ustanovení, která se v těchto koncesích uplatnila, součástí popisu státních opatření, jež se týkala uvedených projektů, Komise se k těmto konkrétním ustanovením výslovně nevyjádřila, a posuzovala pouze, zda státní podpora projektu dosahuje nejmenší nezbytné výše a zda koncesní řízení, které proběhlo, vedlo k tržní ceně. Ve většině ostatních rozhodnutí (170) se osvobození koncesionářů od daní ani nezmiňuje (a už vůbec se v nich neuvádí, že by je odůvodňovala logika fiskálního systému), a pouze se v nich posuzuje, zda bylo koncesní řízení dostatečně otevřené a nediskriminační a zda se v něm zohledňovala nejnižší cena. Skutečnost, že Komise v rámci oznámení obdržela příslušné koncesní smlouvy, v nichž se odkazovalo na několik daňových výjimek, neznamená, že je Komise zkoumala z hlediska státní podpory či že se k těmto konkrétním opatřením vyjádřila. Aby mohli příjemci předpokládat, že takováto opatření nepředstavují státní podporu, měla by k nim podle judikatury Soudního dvora Komise zaujmout jasný a výslovný postoj. Pokud Komise mlčí, neznamená to, že tato opatření schválila (171). |
| --- | --- |

(235)

Pokud jde o věci, jež se týkají aténského okruhu a dálničního mostu Rio-Antirrio, poznamenává Komise, že i kdyby bylo shrnutí fiskálních ustanovení, která se v těchto koncesích uplatnila, součástí popisu státních opatření, jež se týkala uvedených projektů, Komise se k těmto konkrétním ustanovením výslovně nevyjádřila, a posuzovala pouze, zda státní podpora projektu dosahuje nejmenší nezbytné výše a zda koncesní řízení, které proběhlo, vedlo k tržní ceně. Ve většině ostatních rozhodnutí (170) se osvobození koncesionářů od daní ani nezmiňuje (a už vůbec se v nich neuvádí, že by je odůvodňovala logika fiskálního systému), a pouze se v nich posuzuje, zda bylo koncesní řízení dostatečně otevřené a nediskriminační a zda se v něm zohledňovala nejnižší cena. Skutečnost, že Komise v rámci oznámení obdržela příslušné koncesní smlouvy, v nichž se odkazovalo na několik daňových výjimek, neznamená, že je Komise zkoumala z hlediska státní podpory či že se k těmto konkrétním opatřením vyjádřila. Aby mohli příjemci předpokládat, že takováto opatření nepředstavují státní podporu, měla by k nim podle judikatury Soudního dvora Komise zaujmout jasný a výslovný postoj. Pokud Komise mlčí, neznamená to, že tato opatření schválila (171).

| (236) | V rámci téže argumentace je třeba uvést, že skutečnost, že Komise v rozhodnutí o rozvoji širokopásmového připojení (172) jako právní základ uvedla zákon o partnerství veřejného a soukromého sektoru, jenž obsahuje obdobná ustanovení, rovněž neznamená, že se Komise těmito ustanoveními implicitně zabývala. V neposlední řadě se věc, která se týká soluňského podvodního tunelu (173), nezdá být v tomto ohledu relevantní, protože daňová opatření součástí posouzení ani v této věci nebyla a úspěšný uchazeč zvýhodnění dané možností získat provozní subvence, jež byla v zadávací dokumentaci obsažena, tak jako tak nevyužil. |
| --- | --- |

(236)

V rámci téže argumentace je třeba uvést, že skutečnost, že Komise v rozhodnutí o rozvoji širokopásmového připojení (172) jako právní základ uvedla zákon o partnerství veřejného a soukromého sektoru, jenž obsahuje obdobná ustanovení, rovněž neznamená, že se Komise těmito ustanoveními implicitně zabývala. V neposlední řadě se věc, která se týká soluňského podvodního tunelu (173), nezdá být v tomto ohledu relevantní, protože daňová opatření součástí posouzení ani v této věci nebyla a úspěšný uchazeč zvýhodnění dané možností získat provozní subvence, jež byla v zadávací dokumentaci obsažena, tak jako tak nevyužil.

| (237) | Řecké orgány a podnik PCT nadto tvrdí, že Komise svůj postoj, pokud jde o dotčené posouzení v těchto případech, potvrdila, když v prosinci 2013 vydala rozhodnutí o státní podpoře, která se týkají změn čtyř takovýchto projektů (174). Komise v tomto ohledu podotýká, že se v těchto rozhodnutích, protože jejich předmětem je něco jiného, neuvádějí žádná fiskální ustanovení, a už vůbec se v nich neodkazuje na posouzení jménem Komise. |
| --- | --- |

(237)

Řecké orgány a podnik PCT nadto tvrdí, že Komise svůj postoj, pokud jde o dotčené posouzení v těchto případech, potvrdila, když v prosinci 2013 vydala rozhodnutí o státní podpoře, která se týkají změn čtyř takovýchto projektů (174). Komise v tomto ohledu podotýká, že se v těchto rozhodnutích, protože jejich předmětem je něco jiného, neuvádějí žádná fiskální ustanovení, a už vůbec se v nich neodkazuje na posouzení jménem Komise.

| (238) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze mít za to, že Komise podobná ustanovení v minulosti „schválila“ a že by se příjemce mohl tohoto „schválení“ dovolávat za účelem vyloučení přítomnosti státní podpory (175). |
| --- | --- |

(238)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze mít za to, že Komise podobná ustanovení v minulosti „schválila“ a že by se příjemce mohl tohoto „schválení“ dovolávat za účelem vyloučení přítomnosti státní podpory (175).

| (239) | Komise tedy dochází k závěru, že opatření, jež byla zkoumána výše (s výjimkou opatření uvedeného v oddíle 5.3.9), představují selektivní zvýhodnění, která nelze odůvodnit obecnou systematikou daňového systému. |
| --- | --- |

(239)

Komise tedy dochází k závěru, že opatření, jež byla zkoumána výše (s výjimkou opatření uvedeného v oddíle 5.3.9), představují selektivní zvýhodnění, která nelze odůvodnit obecnou systematikou daňového systému.

5.5   Narušení hospodářské soutěže a vliv na obchod

| (240) | Opatření uvedená výše, jež představují selektivní zvýhodnění, mohou představovat státní podporu, pokud narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Podle ustálené judikatury se má za to, že selektivní zvýhodnění poskytnuté státem narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, pokud může posílit konkurenční postavení příjemce oproti jiným podnikům, s nimiž soutěží (176). Má se tedy za to, že k narušení hospodářské soutěže ve smyslu článku 107 SFEU dochází, pokud stát poskytne finanční zvýhodnění podniku, který působí v liberalizovaném odvětví, ve kterém probíhá nebo by mohla probíhat hospodářská soutěž (177). |
| --- | --- |

(240)

Opatření uvedená výše, jež představují selektivní zvýhodnění, mohou představovat státní podporu, pokud narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy. Podle ustálené judikatury se má za to, že selektivní zvýhodnění poskytnuté státem narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, pokud může posílit konkurenční postavení příjemce oproti jiným podnikům, s nimiž soutěží (176). Má se tedy za to, že k narušení hospodářské soutěže ve smyslu článku 107 SFEU dochází, pokud stát poskytne finanční zvýhodnění podniku, který působí v liberalizovaném odvětví, ve kterém probíhá nebo by mohla probíhat hospodářská soutěž (177).

| (241) | Jelikož řecký stát koncesi, kterou získal podnik Cosco, nabízel na mezinárodní úrovni, otevřel trh přístavních služeb hospodářské soutěži. O přiznání přístavních koncesí mohou soutěžit různé podniky z několika členských států, a lze tedy mít za to, že poskytnutí zvláštních fiskálních zvýhodnění, jež v době koncesních řízení nebyly všem případným uchazečům k dispozici, podniku PCT s sebou neslo přinejmenším možnost narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(241)

Jelikož řecký stát koncesi, kterou získal podnik Cosco, nabízel na mezinárodní úrovni, otevřel trh přístavních služeb hospodářské soutěži. O přiznání přístavních koncesí mohou soutěžit různé podniky z několika členských států, a lze tedy mít za to, že poskytnutí zvláštních fiskálních zvýhodnění, jež v době koncesních řízení nebyly všem případným uchazečům k dispozici, podniku PCT s sebou neslo přinejmenším možnost narušení hospodářské soutěže.

| (242) | Již v okamžiku, kdy podnik PCT koncesní smlouvu získal, byla kapacita přístavu Pireus značná (1,6 milionu TEU) a mělo se za to, že tento přístav může soutěžit s jinými přístavy v EU (178). Za přímé či alespoň možné soutěžitele podniku PCT lze považovat například přístav Soluň, přístav Konstanca v Rumunsku či přístav Koper ve Slovinsku a řadu přístavů v Itálii. Podle koncesní smlouvy mají přístaviště II a III kontejnerového terminálu, jež podnik PCT využívá, do roku 2015 dosáhnout velmi významné kapacity (až 3,7 milionu TEU). Tato nová kapacita, jejíž vznik usnadnila dotčená opatření, může ovlivnit hospodářskou soutěž i obchod mezi členskými státy, protože různé přístavy v několika členských státech mají tytéž klienty jako podnik PCT a alespoň potenciálně s ní mohou soutěžit. |
| --- | --- |

(242)

Již v okamžiku, kdy podnik PCT koncesní smlouvu získal, byla kapacita přístavu Pireus značná (1,6 milionu TEU) a mělo se za to, že tento přístav může soutěžit s jinými přístavy v EU (178). Za přímé či alespoň možné soutěžitele podniku PCT lze považovat například přístav Soluň, přístav Konstanca v Rumunsku či přístav Koper ve Slovinsku a řadu přístavů v Itálii. Podle koncesní smlouvy mají přístaviště II a III kontejnerového terminálu, jež podnik PCT využívá, do roku 2015 dosáhnout velmi významné kapacity (až 3,7 milionu TEU). Tato nová kapacita, jejíž vznik usnadnila dotčená opatření, může ovlivnit hospodářskou soutěž i obchod mezi členskými státy, protože různé přístavy v několika členských státech mají tytéž klienty jako podnik PCT a alespoň potenciálně s ní mohou soutěžit.

| (243) | Komise navíc poznamenává, že překládkové kontejnerové terminály jako ten, který provozuje příjemce, čelí hospodářské soutěži v mnohem větší míře, mimo jiné i ze třetích zemí (ve Středomoří). Jako příklad lze uvést, že díky této investici podnik Cosco soustředil svou činnost v oblasti námořní dopravy ve Středomoří nikoliv v italských či španělských překládkových přístavech, které používal dříve, ale v přístavu Pireus. Podnik PCT soutěží s jinými přístavy v EU a své postavení na trhu v příštích letech posílí. |
| --- | --- |

(243)

Komise navíc poznamenává, že překládkové kontejnerové terminály jako ten, který provozuje příjemce, čelí hospodářské soutěži v mnohem větší míře, mimo jiné i ze třetích zemí (ve Středomoří). Jako příklad lze uvést, že díky této investici podnik Cosco soustředil svou činnost v oblasti námořní dopravy ve Středomoří nikoliv v italských či španělských překládkových přístavech, které používal dříve, ale v přístavu Pireus. Podnik PCT soutěží s jinými přístavy v EU a své postavení na trhu v příštích letech posílí.

| (244) | Jelikož dotčená fiskální opatření podniku PCT zajistila další peněžní toky, zejména v prvních fázích stavebního projektu, pomohla tím podniku Cosco rozšířit jeho činnosti na trhu přístavních služeb v EU a mohla na tomto trhu posílit její konkurenční postavení. |
| --- | --- |

(244)

Jelikož dotčená fiskální opatření podniku PCT zajistila další peněžní toky, zejména v prvních fázích stavebního projektu, pomohla tím podniku Cosco rozšířit jeho činnosti na trhu přístavních služeb v EU a mohla na tomto trhu posílit její konkurenční postavení.

| (245) | Z výše nastíněných úvah vyplývá, že dotčená opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Podle ustálené judikatury Soudního dvora stačí prokázat, že dotčená podpora pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a že může narušit hospodářskou soutěž (179). S ohledem na analýzu výše nepovažuje Komise za nezbytné dále vymezovat přesný rozsah služeb či dotčený zeměpisný trh nebo podrobně analyzovat jeho strukturu a související konkurenční vztahy (180). |
| --- | --- |

(245)

Z výše nastíněných úvah vyplývá, že dotčená opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Podle ustálené judikatury Soudního dvora stačí prokázat, že dotčená podpora pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a že může narušit hospodářskou soutěž (179). S ohledem na analýzu výše nepovažuje Komise za nezbytné dále vymezovat přesný rozsah služeb či dotčený zeměpisný trh nebo podrobně analyzovat jeho strukturu a související konkurenční vztahy (180).

| (246) | Pokud jde o argument podniku PCT, že k posouzení účinků fiskálních opatření na hospodářskou soutěž a obchod by bylo zapotřebí zabývat se obdobnými daňovými systémy na relevantních trzích, konstatuje Komise, že podle ustálené judikatury (181) okolnost, že se jeden členský stát snaží jednostrannými opatřeními přiblížit podmínky hospodářské soutěže v určitém hospodářském odvětví podmínkám, které převažují v jiných členských státech, nemůže dotyčná opatření zbavit povahy státní podpory. |
| --- | --- |

(246)

Pokud jde o argument podniku PCT, že k posouzení účinků fiskálních opatření na hospodářskou soutěž a obchod by bylo zapotřebí zabývat se obdobnými daňovými systémy na relevantních trzích, konstatuje Komise, že podle ustálené judikatury (181) okolnost, že se jeden členský stát snaží jednostrannými opatřeními přiblížit podmínky hospodářské soutěže v určitém hospodářském odvětví podmínkám, které převažují v jiných členských státech, nemůže dotyčná opatření zbavit povahy státní podpory.

Závěr

| (247) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že veškerá daňová zvýhodnění poskytnutá podniku PCT s výjimkou údajného osvobození od nuceného vyvlastnění představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(247)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že veškerá daňová zvýhodnění poskytnutá podniku PCT s výjimkou údajného osvobození od nuceného vyvlastnění představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

6.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ

| (248) | Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že dotčená opatření podpory by se měla považovat za slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU, jakož i na základě pravidel EU týkajících se regionální podpory. |
| --- | --- |

(248)

Řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že dotčená opatření podpory by se měla považovat za slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU, jakož i na základě pravidel EU týkajících se regionální podpory.

6.1   Uplatnitelnost pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013
   (182)

| (249) | Komise poznamenává, že zákonné právo na využití opatření podpory vzniklo podniku PCT zveřejněním zákona, jenž dotčená opatření obsahoval, v řeckém úředním věstníku, tj. dne 30. března 2009 (183). Komise tedy dotčená opatření posoudí na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013, jež v březnu 2009 platily. |
| --- | --- |

(249)

Komise poznamenává, že zákonné právo na využití opatření podpory vzniklo podniku PCT zveřejněním zákona, jenž dotčená opatření obsahoval, v řeckém úředním věstníku, tj. dne 30. března 2009 (183). Komise tedy dotčená opatření posoudí na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013, jež v březnu 2009 platily.

| (250) | Komise poznamenává, že posuzovaná opatření podpory spočívají v neomezených zvýhodněních fiskální povahy, jež podle pokynů k regionální podpoře nelze považovat za podporu investic, ale je třeba je považovat za podporu provozní. Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 mohou výjimečně a v omezeném množství případů umožňovat poskytnutí provozní podpory v regionech způsobilých na základě odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (184). Přístav Pireus se nachází v regionu Attika, jenž byl v březnu 2009 z hlediska regionální podpory jakožto region „se statistickým účinkem“ regionem způsobilým podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (185). Je tedy třeba prozkoumat, zda opatření podpory odpovídají podmínkám stanoveným pro provozní podporu v uvedených pokynech k regionální podpoře. Provozní podporu na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 lze povolit v případě, že je oprávněná z hlediska jejího příspěvku k regionálnímu rozvoji a z hlediska jejího charakteru a její výše je úměrná znevýhodněním, která se snaží zmírnit. Provozní podpora by nadto měla být zásadně poskytována pouze na předem vymezené způsobilé výdaje nebo náklady a pokrývat jen určitý podíl těchto nákladů (186). Musí také být dočasná a snižovaná v průběhu času, přičemž by mělo docházet k jejímu postupnému zastavování, jakmile se dotyčné regiony reálně ekonomicky přiblíží bohatším oblastem EU. |
| --- | --- |

(250)

Komise poznamenává, že posuzovaná opatření podpory spočívají v neomezených zvýhodněních fiskální povahy, jež podle pokynů k regionální podpoře nelze považovat za podporu investic, ale je třeba je považovat za podporu provozní. Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 mohou výjimečně a v omezeném množství případů umožňovat poskytnutí provozní podpory v regionech způsobilých na základě odchylky v čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (184). Přístav Pireus se nachází v regionu Attika, jenž byl v březnu 2009 z hlediska regionální podpory jakožto region „se statistickým účinkem“ regionem způsobilým podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (185). Je tedy třeba prozkoumat, zda opatření podpory odpovídají podmínkám stanoveným pro provozní podporu v uvedených pokynech k regionální podpoře. Provozní podporu na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 lze povolit v případě, že je oprávněná z hlediska jejího příspěvku k regionálnímu rozvoji a z hlediska jejího charakteru a její výše je úměrná znevýhodněním, která se snaží zmírnit. Provozní podpora by nadto měla být zásadně poskytována pouze na předem vymezené způsobilé výdaje nebo náklady a pokrývat jen určitý podíl těchto nákladů (186). Musí také být dočasná a snižovaná v průběhu času, přičemž by mělo docházet k jejímu postupnému zastavování, jakmile se dotyčné regiony reálně ekonomicky přiblíží bohatším oblastem EU.

| (251) | Komise poznamenává, že podpora ad hoc vzhledem ke svému charakteru a znevýhodněním, jež se snaží zmírnit, v zásadě nemůže takováto znevýhodnění řešit: je totiž velmi nepravděpodobné, že poskytnutí provozní podpory jednomu podniku by takováto znevýhodnění řešilo celostně. Odůvodnění dotčených opatření podpory předložené řeckými orgány a podnikem PCT – totiž že se dosáhne rozvoje a modernizace odvětví námořní kontejnerové dopravy využívající terminály tím, že se vytvoří právní jistota ohledně fiskálního režimu platného pro dotčený investiční projekt – nadto nelze považovat za znevýhodnění, jež souvisejí s dotčeným regionem a jež by bylo třeba zmírňovat. I pokud by navíc Komise takovéto odůvodnění v této věci přijala jako relevantní, neexistují žádné předem vymezené způsobilé výdaje, jež by s těmito znevýhodněními souvisely, a tedy ani žádná částka podpory. Opatření podpory se navíc v průběhu času nesnižují a nemělo dojít k jejich postupnému zastavování, jakmile by se region Attika dne 1. ledna 2011 stal regionem kategorie „c“ (187). Opatření podpory proto na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 nelze považovat za slučitelná. |
| --- | --- |

(251)

Komise poznamenává, že podpora ad hoc vzhledem ke svému charakteru a znevýhodněním, jež se snaží zmírnit, v zásadě nemůže takováto znevýhodnění řešit: je totiž velmi nepravděpodobné, že poskytnutí provozní podpory jednomu podniku by takováto znevýhodnění řešilo celostně. Odůvodnění dotčených opatření podpory předložené řeckými orgány a podnikem PCT – totiž že se dosáhne rozvoje a modernizace odvětví námořní kontejnerové dopravy využívající terminály tím, že se vytvoří právní jistota ohledně fiskálního režimu platného pro dotčený investiční projekt – nadto nelze považovat za znevýhodnění, jež souvisejí s dotčeným regionem a jež by bylo třeba zmírňovat. I pokud by navíc Komise takovéto odůvodnění v této věci přijala jako relevantní, neexistují žádné předem vymezené způsobilé výdaje, jež by s těmito znevýhodněními souvisely, a tedy ani žádná částka podpory. Opatření podpory se navíc v průběhu času nesnižují a nemělo dojít k jejich postupnému zastavování, jakmile by se region Attika dne 1. ledna 2011 stal regionem kategorie „c“ (187). Opatření podpory proto na základě pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 nelze považovat za slučitelná.

6.2   Přímé použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

Cíl společného zájmu

| (252) | Ve svém sdělení Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům
   (188) zdůraznila Komise, že klíčovým prvkem k vytvoření inteligentního a integrovaného logistického systému v EU je rozvoj přístavů a intermodálních terminálů. Ve sdělení Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018
   (189) zdůraznila Komise, že zajistit nové přístavní infrastruktury a lépe využívat stávající kapacity je nezbytným předpokladem, jenž přístavům umožní účinně se vypořádat s tím, že fungují jako brána. |
| --- | --- |

(252)

Ve svém sdělení Udržitelná budoucnost pro dopravu: vytváření integrovaného dopravního systému řízeného technologiemi a vstřícného k uživatelům
   (188) zdůraznila Komise, že klíčovým prvkem k vytvoření inteligentního a integrovaného logistického systému v EU je rozvoj přístavů a intermodálních terminálů. Ve sdělení Strategické cíle a doporučení pro politiku EU v oblasti námořní dopravy do roku 2018
   (189) zdůraznila Komise, že zajistit nové přístavní infrastruktury a lépe využívat stávající kapacity je nezbytným předpokladem, jenž přístavům umožní účinně se vypořádat s tím, že fungují jako brána.

| (253) | Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (190) lze transevropskou dopravní síť nejlépe rozvinout postupem využívajícím struktury dvou úrovní sestávající z globální sítě a hlavní sítě. Globální síť tvoří základní úroveň nové transevropské dopravní sítě. Tvoří ji veškerá stávající a plánovaná dopravní infrastruktura, jež splňuje požadavky nařízení o transevropské dopravní síti. Hlavní síť by měla tvořit páteř při rozvoji udržitelné multimodální dopravní sítě a podněcovat rozvoj celé globální sítě, přičemž by měla být k dispozici nejpozději v roce 2030. Přístav Pireus je jedním z námořních přístavů zařazených do hlavní sítě EU. |
| --- | --- |

(253)

Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (190) lze transevropskou dopravní síť nejlépe rozvinout postupem využívajícím struktury dvou úrovní sestávající z globální sítě a hlavní sítě. Globální síť tvoří základní úroveň nové transevropské dopravní sítě. Tvoří ji veškerá stávající a plánovaná dopravní infrastruktura, jež splňuje požadavky nařízení o transevropské dopravní síti. Hlavní síť by měla tvořit páteř při rozvoji udržitelné multimodální dopravní sítě a podněcovat rozvoj celé globální sítě, přičemž by měla být k dispozici nejpozději v roce 2030. Přístav Pireus je jedním z námořních přístavů zařazených do hlavní sítě EU.

| (254) | V tomto směru je přístav Pireus jedním z největších a nejvýznamnějších ve Středozemním moři a jeho provoz je z hlediska rozvoje hospodářství Řecka klíčovým a z hlediska rozvoje cílů dopravní politiky EU významným faktorem. V důsledku investice uskutečněné podnikem PCT došlo k rozvoji části přístavu Pireus v moderní námořní kontejnerový terminál, a to díky zvýšení jeho účinnosti, skladové kapacity, schopnosti odbavit novou generaci nákladních lodí a propojenosti. V rámci koncesní smlouvy se očekává zvýšení kapacity alespoň z 300 000 TEU během prvního roku koncesního období alespoň na 3 700 000 TEU po osmi letech koncesního období. Lze tedy mít za to, že investice do přístavního zařízení, jež se vyznačují prvky státní podpory, mohou přispět k dosažení cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(254)

V tomto směru je přístav Pireus jedním z největších a nejvýznamnějších ve Středozemním moři a jeho provoz je z hlediska rozvoje hospodářství Řecka klíčovým a z hlediska rozvoje cílů dopravní politiky EU významným faktorem. V důsledku investice uskutečněné podnikem PCT došlo k rozvoji části přístavu Pireus v moderní námořní kontejnerový terminál, a to díky zvýšení jeho účinnosti, skladové kapacity, schopnosti odbavit novou generaci nákladních lodí a propojenosti. V rámci koncesní smlouvy se očekává zvýšení kapacity alespoň z 300 000 TEU během prvního roku koncesního období alespoň na 3 700 000 TEU po osmi letech koncesního období. Lze tedy mít za to, že investice do přístavního zařízení, jež se vyznačují prvky státní podpory, mohou přispět k dosažení cíle společného zájmu.

Nezbytnost a pobídkový účinek

| (255) | Podle rozhodovací praxe Komise v této oblasti se podpora považuje za nezbytnou, pokud lze dokázat, že částka čistých výnosů vytvořených investičním projektem nestačí k pokrytí investičních nákladů investora. V podstatě lze říci, že pokud tyto výnosy nejsou dostatečné, soukromý investor by daný projekt bez veřejné podpory nerealizoval a státní podpora by se považovala za nezbytnou. |
| --- | --- |

(255)

Podle rozhodovací praxe Komise v této oblasti se podpora považuje za nezbytnou, pokud lze dokázat, že částka čistých výnosů vytvořených investičním projektem nestačí k pokrytí investičních nákladů investora. V podstatě lze říci, že pokud tyto výnosy nejsou dostatečné, soukromý investor by daný projekt bez veřejné podpory nerealizoval a státní podpora by se považovala za nezbytnou.

| (256) | Řecké orgány a příjemce tvrdí, že opatření podpory byla nezbytná, protože bez nich by podmínky financování projektu, kterých by se podniku PCT podařilo dosáhnout, byly mnohem náročnější a mohly by případně ohrozit provádění dotčeného projektu. |
| --- | --- |

(256)

Řecké orgány a příjemce tvrdí, že opatření podpory byla nezbytná, protože bez nich by podmínky financování projektu, kterých by se podniku PCT podařilo dosáhnout, byly mnohem náročnější a mohly by případně ohrozit provádění dotčeného projektu.

| (257) | Komise důsledně zastává názor, že projekty přístavní infrastruktury vyžadují značné kapitálové investice, jejichž návratnosti lze dosáhnout pouze za velmi dlouhé období a jejichž hospodářská životaschopnost nemusí být bez veřejné podpory vždy zajištěna. V tomto případě však zadavatel, tedy řídicí orgán přístavu Pireus, který k výběru koncesionáře přístavu Pireus uspořádal koncesní řízení, již předem odhadoval, že hospodářská životaschopnost projektu bude zajištěna, což dokazuje skutečnost, že podle zadávací dokumentace měl vybraný příjemce celou investici realizovat na vlastní náklady. Podnik PCT navíc rozšíření přístaviště II a výstavbu přístaviště III realizoval sám, přičemž na sebe vzal veškeré investiční náklady, jež měl tento projekt přinést. Když předkládal svou nabídku, již řídicí orgán přístavu Pireus přijal, odhadoval podnik PCT, že investice do přístavu Pireus pro něj bude zisková, aniž by bylo zapotřebí jakékoliv veřejné podpory; v opačném případě by totiž takovouto nabídku nepředložil nebo by ji předložil s výhradou, která by se týkala ziskovosti projektu při absenci zvláštního fiskálního zacházení. Skutečnost, že podnik Cosco měl v úmyslu proměnit přístav Pireus v první kontejnerový terminál ve Středozemním moři, dokazuje, že o potenciálu tohoto přístavu, jakož i o ziskovosti dotčeného investičního projektu nikdy nepanovaly pochyby (191). Nelze tedy mít za to, že posuzovaná opatření byla nezbytná k zajištění hospodářské životaschopnosti dotčeného investičního projektu. |
| --- | --- |

(257)

Komise důsledně zastává názor, že projekty přístavní infrastruktury vyžadují značné kapitálové investice, jejichž návratnosti lze dosáhnout pouze za velmi dlouhé období a jejichž hospodářská životaschopnost nemusí být bez veřejné podpory vždy zajištěna. V tomto případě však zadavatel, tedy řídicí orgán přístavu Pireus, který k výběru koncesionáře přístavu Pireus uspořádal koncesní řízení, již předem odhadoval, že hospodářská životaschopnost projektu bude zajištěna, což dokazuje skutečnost, že podle zadávací dokumentace měl vybraný příjemce celou investici realizovat na vlastní náklady. Podnik PCT navíc rozšíření přístaviště II a výstavbu přístaviště III realizoval sám, přičemž na sebe vzal veškeré investiční náklady, jež měl tento projekt přinést. Když předkládal svou nabídku, již řídicí orgán přístavu Pireus přijal, odhadoval podnik PCT, že investice do přístavu Pireus pro něj bude zisková, aniž by bylo zapotřebí jakékoliv veřejné podpory; v opačném případě by totiž takovouto nabídku nepředložil nebo by ji předložil s výhradou, která by se týkala ziskovosti projektu při absenci zvláštního fiskálního zacházení. Skutečnost, že podnik Cosco měl v úmyslu proměnit přístav Pireus v první kontejnerový terminál ve Středozemním moři, dokazuje, že o potenciálu tohoto přístavu, jakož i o ziskovosti dotčeného investičního projektu nikdy nepanovaly pochyby (191). Nelze tedy mít za to, že posuzovaná opatření byla nezbytná k zajištění hospodářské životaschopnosti dotčeného investičního projektu.

| (258) | Skutečnost, že Čínská rozvojová banka čekala na přijetí ratifikačního zákona, nezbytnost dotčených opatření podpory nedokazuje. Vzhledem k tomu, že koncesní smlouva musela být v souladu s řeckou legislativní praxí ratifikována zákonem, čekala by na přijetí ratifikačního zákona každá banka, aniž by to konkrétně souviselo s poskytnutím posuzovaných opatření. Nezbytnost podpory nedokazuje ani ochrana před obecnými či diskriminačními změnami právní úpravy, o kterou požádala Evropská investiční banka. |
| --- | --- |

(258)

Skutečnost, že Čínská rozvojová banka čekala na přijetí ratifikačního zákona, nezbytnost dotčených opatření podpory nedokazuje. Vzhledem k tomu, že koncesní smlouva musela být v souladu s řeckou legislativní praxí ratifikována zákonem, čekala by na přijetí ratifikačního zákona každá banka, aniž by to konkrétně souviselo s poskytnutím posuzovaných opatření. Nezbytnost podpory nedokazuje ani ochrana před obecnými či diskriminačními změnami právní úpravy, o kterou požádala Evropská investiční banka.

| (259) | Podnik PCT zahájil stavební práce teprve po ratifikaci koncesní smlouvy zákonem. Souvisí to však i se skutečností, že veškeré veřejné zakázky této povahy musí být ratifikovány zákonem. Všechny společnosti by v situaci, v níž se nacházel podnik PCT, v každém případě čekaly na ratifikaci smlouvy. Navíc se podnik Cosco zavázal projekt provést již v době předložení své nabídky, tedy před přijetím aktu, jímž došlo k poskytnutí podpory, tj. před přijetím ratifikačního zákona. Jakmile byla nabídka předložena, věděl podnik Cosco, že mu v případě, že ji řídicí orgán přístavu Pireus vybere jako úspěšného uchazeče, vznikne právní závazek investici realizovat. |
| --- | --- |

(259)

Podnik PCT zahájil stavební práce teprve po ratifikaci koncesní smlouvy zákonem. Souvisí to však i se skutečností, že veškeré veřejné zakázky této povahy musí být ratifikovány zákonem. Všechny společnosti by v situaci, v níž se nacházel podnik PCT, v každém případě čekaly na ratifikaci smlouvy. Navíc se podnik Cosco zavázal projekt provést již v době předložení své nabídky, tedy před přijetím aktu, jímž došlo k poskytnutí podpory, tj. před přijetím ratifikačního zákona. Jakmile byla nabídka předložena, věděl podnik Cosco, že mu v případě, že ji řídicí orgán přístavu Pireus vybere jako úspěšného uchazeče, vznikne právní závazek investici realizovat.

| (260) | Příjemce se navíc nikdy neodvolával na přítomnost mezery ve financování, již by bylo třeba posuzovanými opatřeními pokrýt. Skutečnost, že podnik PCT částku podpory vyčíslil teprve poté, co Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, tedy téměř 5 let po uzavření koncesní smlouvy, dokazuje, že částka podpory nebyla v původním podnikatelském plánu podniku PCT, a zejména v době, kdy se podnik Cosco rozhodl dotčenou investici uskutečnit, brána v potaz. Pokud jde o rozhodnutí Komise, jichž se příjemce dovolává a v nichž Komise schválila neoznámenou podporu v případech, kdy nebyla předem vyčíslena, podotýká Komise, že uvedené věci nelze ve věci, která je předmětem tohoto rozhodnutí, použít: netýkají se totiž financování přístavní infrastruktury, u níž je třeba konkrétně stanovit mezeru ve financování i v případě analýzy slučitelnosti ex post. Tuto podporu tedy nelze z hlediska provedení projektu považovat za nezbytnou, protože podnik PCT by jej uskutečnil v každém případě. |
| --- | --- |

(260)

Příjemce se navíc nikdy neodvolával na přítomnost mezery ve financování, již by bylo třeba posuzovanými opatřeními pokrýt. Skutečnost, že podnik PCT částku podpory vyčíslil teprve poté, co Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, tedy téměř 5 let po uzavření koncesní smlouvy, dokazuje, že částka podpory nebyla v původním podnikatelském plánu podniku PCT, a zejména v době, kdy se podnik Cosco rozhodl dotčenou investici uskutečnit, brána v potaz. Pokud jde o rozhodnutí Komise, jichž se příjemce dovolává a v nichž Komise schválila neoznámenou podporu v případech, kdy nebyla předem vyčíslena, podotýká Komise, že uvedené věci nelze ve věci, která je předmětem tohoto rozhodnutí, použít: netýkají se totiž financování přístavní infrastruktury, u níž je třeba konkrétně stanovit mezeru ve financování i v případě analýzy slučitelnosti ex post. Tuto podporu tedy nelze z hlediska provedení projektu považovat za nezbytnou, protože podnik PCT by jej uskutečnil v každém případě.

| (261) | Jak již bylo vysvětleno výše, spočívají posuzovaná opatření tak jako tak v neomezeném zvýhodnění fiskální povahy, jež představuje provozní podporu, která je obvykle zakázána. Takováto podpora je přijatelná pouze výjimečně za specifických podmínek. V rámci analýzy slučitelnosti financování projektu přístavní infrastruktury na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) nelze tento typ podpory považovat za slučitelný. |
| --- | --- |

(261)

Jak již bylo vysvětleno výše, spočívají posuzovaná opatření tak jako tak v neomezeném zvýhodnění fiskální povahy, jež představuje provozní podporu, která je obvykle zakázána. Takováto podpora je přijatelná pouze výjimečně za specifických podmínek. V rámci analýzy slučitelnosti financování projektu přístavní infrastruktury na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) nelze tento typ podpory považovat za slučitelný.

| (262) | Příjemce tvrdí, že selhání trhu v tomto případě spočívá v tom, že je zapotřebí zajistit stabilitu, právní jistotu a flexibilitu, pokud jde o fiskální rámec, v němž se bude koncesní smlouva provádět. V tomto ohledu Komise konstatuje, že podle její zavedené praxe nelze potřebu zajistit stabilitu, právní jistotu a flexibilitu považovat za selhání trhu či za platný základ pro slučitelnost opatření podpory. Absence takovéhoto „rámce“ nadto – a to je nejdůležitější – neodradila podnik Cosco od toho, aby se zavázal do přístavu Pireus investovat. Komise má proto za to, že v případě posuzovaných opatření podpory cílem zajistit stabilitu, právní jistotu a flexibilitu nezbytnost podpory či její pobídkový účinek prokázat nelze. |
| --- | --- |

(262)

Příjemce tvrdí, že selhání trhu v tomto případě spočívá v tom, že je zapotřebí zajistit stabilitu, právní jistotu a flexibilitu, pokud jde o fiskální rámec, v němž se bude koncesní smlouva provádět. V tomto ohledu Komise konstatuje, že podle její zavedené praxe nelze potřebu zajistit stabilitu, právní jistotu a flexibilitu považovat za selhání trhu či za platný základ pro slučitelnost opatření podpory. Absence takovéhoto „rámce“ nadto – a to je nejdůležitější – neodradila podnik Cosco od toho, aby se zavázal do přístavu Pireus investovat. Komise má proto za to, že v případě posuzovaných opatření podpory cílem zajistit stabilitu, právní jistotu a flexibilitu nezbytnost podpory či její pobídkový účinek prokázat nelze.

| (263) | Vzhledem k výše uvedenému má Komise za to, že opatření podpory poskytnutá podniku PCT nebyla nezbytná, protože se neprokázalo, že podnik Cosco by od realizace projektu při jejich absenci upustil. Dotčená opatření podpory proto představují provozní podporu, jež podnik PCT zbavuje nákladů, které by za obvyklých okolností musel nést, a nelze je prohlásit za slučitelná. K tomu, aby mohla konstatovat, že dotčená opatření podpory nejsou slučitelná, nepovažuje Komise vzhledem k uvedenému závěru za nutné se dále zabývat ostatními podmínkami čl. 107 odst. 3 písm. c) týkajícími se úměrnosti a narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(263)

Vzhledem k výše uvedenému má Komise za to, že opatření podpory poskytnutá podniku PCT nebyla nezbytná, protože se neprokázalo, že podnik Cosco by od realizace projektu při jejich absenci upustil. Dotčená opatření podpory proto představují provozní podporu, jež podnik PCT zbavuje nákladů, které by za obvyklých okolností musel nést, a nelze je prohlásit za slučitelná. K tomu, aby mohla konstatovat, že dotčená opatření podpory nejsou slučitelná, nepovažuje Komise vzhledem k uvedenému závěru za nutné se dále zabývat ostatními podmínkami čl. 107 odst. 3 písm. c) týkajícími se úměrnosti a narušení hospodářské soutěže.

7.   NAVRÁCENÍ PODPORY

Podle ustálené judikatury je třeba dosáhnout navrácení podpory, která je podle Komise neslučitelná s vnitřním trhem, tak aby byl obnoven původní stav (192). Vzhledem k tomu, že výše uvedená opatření představují protiprávní a neslučitelnou státní podporu, měla by Komise nařídit navrácení takto poskytnuté protiprávní a s vnitřním trhem neslučitelné podpory, ledaže by měl příjemce legitimní očekávání či se opíral o obecnou zásadu práva EU (193).

Vyčíslení

| (264) | Vyčíslení podpory předložené řeckými orgány a příjemcem vychází z hypotetických předpokladů ohledně podnikatelského plánu podniku PCT v roce 2009. Nelze jej tedy využít jako základ pro přesné vyčíslení částek podpory. |
| --- | --- |

(264)

Vyčíslení podpory předložené řeckými orgány a příjemcem vychází z hypotetických předpokladů ohledně podnikatelského plánu podniku PCT v roce 2009. Nelze jej tedy využít jako základ pro přesné vyčíslení částek podpory.

| (265) | Při absenci vhodných informací ze strany řeckých orgánů toto rozhodnutí nestanoví přesné částky podpory, jež podnik PCT v rámci jednotlivých opatření obdržel. Komise je však toho názoru, že členský stát by měl částku neslučitelné podpory, jejíhož navrácení podnikem PCT je třeba dosáhnout, stanovit na základě následující metodiky: |
| --- | --- |

(265)

Při absenci vhodných informací ze strany řeckých orgánů toto rozhodnutí nestanoví přesné částky podpory, jež podnik PCT v rámci jednotlivých opatření obdržel. Komise je však toho názoru, že členský stát by měl částku neslučitelné podpory, jejíhož navrácení podnikem PCT je třeba dosáhnout, stanovit na základě následující metodiky:

—   Osvobození od daně z úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III:

| (266) | Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, která odpovídá částce daně z příjmu, již by tento podnik za obvyklých okolností musel z úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III zaplatit a od níž byl na základě § 2 odst. 1 dotčeného zákona osvobozen. |
| --- | --- |

(266)

Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, která odpovídá částce daně z příjmu, již by tento podnik za obvyklých okolností musel z úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III zaplatit a od níž byl na základě § 2 odst. 1 dotčeného zákona osvobozen.

| (267) | Řecké orgány uvedly, že podnik PCT z tohoto ustanovení v praxi neměl prospěch, jelikož do svých zdanitelných příjmů zařadil naběhlé úroky z peněžních vkladů (v důsledku čehož se na tento příjem vztahovala daň z příjmu). Měly by proto předložit důkazy, že tomu tak skutečně bylo. |
| --- | --- |

(267)

Řecké orgány uvedly, že podnik PCT z tohoto ustanovení v praxi neměl prospěch, jelikož do svých zdanitelných příjmů zařadil naběhlé úroky z peněžních vkladů (v důsledku čehož se na tento příjem vztahovala daň z příjmu). Měly by proto předložit důkazy, že tomu tak skutečně bylo.

| (268) | V případě, že podnik PCT tohoto ustanovení využil, měly by řecké orgány poskytnout především tato data:






  — | datum, od něhož byl podnik PCT osvobozen od daně z příjmů z naběhlých úroků, |
| --- | --- | --- |

(268)

V případě, že podnik PCT tohoto ustanovení využil, měly by řecké orgány poskytnout především tato data:

—

datum, od něhož byl podnik PCT osvobozen od daně z příjmů z naběhlých úroků,

| — | datum zahájení provozu přístaviště III. |
| --- | --- |

—

datum zahájení provozu přístaviště III.

| (269) | Řecké orgány by přitom měly vycházet z příslušných vkladů podniku PCT u řeckých bank za jednotlivé dotčené roky (počínaje datem osvobození od daně z příjmu z naběhlých úroků) a z příslušných úroků za jednotlivé dotčené roky, přičemž by na ně měly uplatnit sazbu daně z příjmu platnou v jednotlivých dotčených letech. |
| --- | --- |

(269)

Řecké orgány by přitom měly vycházet z příslušných vkladů podniku PCT u řeckých bank za jednotlivé dotčené roky (počínaje datem osvobození od daně z příjmu z naběhlých úroků) a z příslušných úroků za jednotlivé dotčené roky, přičemž by na ně měly uplatnit sazbu daně z příjmu platnou v jednotlivých dotčených letech.

—   Právo na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na datum dokončení stavby díla či jeho částí

| (270) | Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, jež odpovídá celé částce vrácené DPH, kterou si tento podnik mohl (na základě dotčeného ustanovení) ponechat v případě, že projekt nebude 5 let po uskutečnění souvisejících výdajů zahájen. |
| --- | --- |

(270)

Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, jež odpovídá celé částce vrácené DPH, kterou si tento podnik mohl (na základě dotčeného ustanovení) ponechat v případě, že projekt nebude 5 let po uskutečnění souvisejících výdajů zahájen.

| (271) | Řecké orgány uvedly, že podnik PCT již investiční projekt dokázal zprovoznit – do 5 let od jeho zahájení –, a během pětiletého osvobození tedy žádná konkrétní částka, jejíhož navrácení by bylo zapotřebí dosáhnout, nevznikla. |
| --- | --- |

(271)

Řecké orgány uvedly, že podnik PCT již investiční projekt dokázal zprovoznit – do 5 let od jeho zahájení –, a během pětiletého osvobození tedy žádná konkrétní částka, jejíhož navrácení by bylo zapotřebí dosáhnout, nevznikla.

| (272) | Řecké orgány nicméně nepředložily žádný doklad, který by prokazoval, že výstavba projektu byla dokončena a že investice byla zprovozněna. Řecké orgány by proto měly poskytnout doklad, který prokáže dokončení výstavby projektu. Navíc by měly také poskytnout seznam faktur, jež s touto výstavbou souvisejí, a data, kdy podnik PCT obdržel vratky DPH z těchto faktur. |
| --- | --- |

(272)

Řecké orgány nicméně nepředložily žádný doklad, který by prokazoval, že výstavba projektu byla dokončena a že investice byla zprovozněna. Řecké orgány by proto měly poskytnout doklad, který prokáže dokončení výstavby projektu. Navíc by měly také poskytnout seznam faktur, jež s touto výstavbou souvisejí, a data, kdy podnik PCT obdržel vratky DPH z těchto faktur.

| (273) | V případě, že výstavba dotčeného projektu není dokončena, by datem poskytnutí podpory byl den připadající na páté výročí data poskytnutí vratky DPH z jednotlivých faktur, které se týkají této výstavby. Výše podpory by v každém z uvedených případů odpovídala vrácené částce DPH. |
| --- | --- |

(273)

V případě, že výstavba dotčeného projektu není dokončena, by datem poskytnutí podpory byl den připadající na páté výročí data poskytnutí vratky DPH z jednotlivých faktur, které se týkají této výstavby. Výše podpory by v každém z uvedených případů odpovídala vrácené částce DPH.

—   Přímé právo na vrácení 90 % přeplatku DPH bez nutnosti auditu vyplývající ze široké definice pojmu „investiční statek“

| (274) | Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, která odpovídá úrokům vzniklým z vrácené DPH ze všech výdajů vyjma výdajů na hmotná aktiva (související s investičními statky), a to od okamžiku, kdy byla vratka dána podniku PCT k dispozici, až do okamžiku, kdy by podniku PCT na takovouto vratku vznikl nárok, jenž nastal 3 roky nato, či do okamžiku, kdy by podnik PCT mohl svou DPH na vstupu (v souvislosti s těmito výdaji) započíst proti své DPH na výstupu. |
| --- | --- |

(274)

Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, která odpovídá úrokům vzniklým z vrácené DPH ze všech výdajů vyjma výdajů na hmotná aktiva (související s investičními statky), a to od okamžiku, kdy byla vratka dána podniku PCT k dispozici, až do okamžiku, kdy by podniku PCT na takovouto vratku vznikl nárok, jenž nastal 3 roky nato, či do okamžiku, kdy by podnik PCT mohl svou DPH na vstupu (v souvislosti s těmito výdaji) započíst proti své DPH na výstupu.

| (275) | Řecké orgány by měly rozlišovat mezi DPH týkající se hmotných aktiv, jež spadají do rozsahu pojmu „investiční statek“, a DPH na vstupu související s jinými pracemi a službami. Následně je nutno vypočítat tuto DPH na vstupu. Na základě takto vypočtené částky budou muset řecké orgány vyčíslit úroky, jejichž navrácení by měl stát požadovat v souvislosti se zálohovými platbami, k nimž došlo před uplynutím tříletého období, po kterém mohl podnik PCT v každém případě vratky získat. Tyto úroky je třeba vypočítat počínaje okamžikem, kdy byla podniku PCT vratka dána k dispozici, a konče okamžikem, kdy by podnik PCT měl na takovouto vratku nárok, tj. jenž nastal tři roky nato. Lze-li dokázat, že DPH mohla být vrácena před uplynutím tohoto tříletého období, vypočte se příslušný úrok do okamžiku, kdy by podnik PCT mohl započíst svou DPH na vstupu (v souvislosti s těmito výdaji) proti své DPH na výstupu. |
| --- | --- |

(275)

Řecké orgány by měly rozlišovat mezi DPH týkající se hmotných aktiv, jež spadají do rozsahu pojmu „investiční statek“, a DPH na vstupu související s jinými pracemi a službami. Následně je nutno vypočítat tuto DPH na vstupu. Na základě takto vypočtené částky budou muset řecké orgány vyčíslit úroky, jejichž navrácení by měl stát požadovat v souvislosti se zálohovými platbami, k nimž došlo před uplynutím tříletého období, po kterém mohl podnik PCT v každém případě vratky získat. Tyto úroky je třeba vypočítat počínaje okamžikem, kdy byla podniku PCT vratka dána k dispozici, a konče okamžikem, kdy by podnik PCT měl na takovouto vratku nárok, tj. jenž nastal tři roky nato. Lze-li dokázat, že DPH mohla být vrácena před uplynutím tohoto tříletého období, vypočte se příslušný úrok do okamžiku, kdy by podnik PCT mohl započíst svou DPH na vstupu (v souvislosti s těmito výdaji) proti své DPH na výstupu.

—   Právo na úroky z prodlení bez časových či procesních požadavků v případě, že stát DPH nevrátí

| (276) | Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, která odpovídá úrokům, jež může podnik PCT (na základě tohoto ustanovení) od řeckého státu požadovat, jakmile uplyne 60 dní od okamžiku, kdy podal příslušné daňové přiznání (v němž požadovala vrácení DPH), zatímco jiné společnosti by v obdobné situaci nárok na úroky neměly. |
| --- | --- |

(276)

Tímto opatřením byla podniku PCT poskytnuta podpora, která odpovídá úrokům, jež může podnik PCT (na základě tohoto ustanovení) od řeckého státu požadovat, jakmile uplyne 60 dní od okamžiku, kdy podal příslušné daňové přiznání (v němž požadovala vrácení DPH), zatímco jiné společnosti by v obdobné situaci nárok na úroky neměly.

| (277) | Podnik PCT uvedl, že tohoto ustanovení nevyužil. Pokud tomu tak však nebylo a stát takovéto úroky ve skutečnosti zaplatil, měly by řecké orgány oznámit přesnou částku zaplacených úroků a také data, kdy jejich platba proběhla. Tato data by představovala data, kdy došlo k poskytnutí podpory, a její částky by odpovídaly příslušným zaplaceným úrokům. |
| --- | --- |

(277)

Podnik PCT uvedl, že tohoto ustanovení nevyužil. Pokud tomu tak však nebylo a stát takovéto úroky ve skutečnosti zaplatil, měly by řecké orgány oznámit přesnou částku zaplacených úroků a také data, kdy jejich platba proběhla. Tato data by představovala data, kdy došlo k poskytnutí podpory, a její částky by odpovídaly příslušným zaplaceným úrokům.

—   Přenos ztrát bez časového omezení

| (278) | Podpora by v tomto případě odpovídala dodatečné dani z příjmu právnických osob, již by podnik PCT musel zaplatit v případě, že by nedošlo k převedení ztráty nad rámec časového omezení pěti let. Řečeno jinak, podpora odpovídá rozdílu mezi daní z příjmu, již podnik PCT skutečně zaplatil, a daní z příjmu, již by zaplatil v případě, že by neměl možnost převést své ztráty i do období, jež od okamžiku jejich vzniku dělí více než 5 let. |
| --- | --- |

(278)

Podpora by v tomto případě odpovídala dodatečné dani z příjmu právnických osob, již by podnik PCT musel zaplatit v případě, že by nedošlo k převedení ztráty nad rámec časového omezení pěti let. Řečeno jinak, podpora odpovídá rozdílu mezi daní z příjmu, již podnik PCT skutečně zaplatil, a daní z příjmu, již by zaplatil v případě, že by neměl možnost převést své ztráty i do období, jež od okamžiku jejich vzniku dělí více než 5 let.

| (279) | Datem poskytnutí podpory je v tomto případě datum, k němuž by dotčená daň byla splatná. Řecké orgány by měly předložit údaje dokládající daňové ztráty, jež podniku PCT v jednotlivých letech vznikly, a uvést, zda byly tyto ztráty převedeny do období vzdáleného více než 5 let. Pokud tomu tak bylo, budou řecké orgány muset vypočítat dopad těchto ztrát na daňový základ podniku PCT a následně i příslušnou daň z příjmu, již podnik PCT vzhledem k takovémuto převedení nezaplatil. |
| --- | --- |

(279)

Datem poskytnutí podpory je v tomto případě datum, k němuž by dotčená daň byla splatná. Řecké orgány by měly předložit údaje dokládající daňové ztráty, jež podniku PCT v jednotlivých letech vznikly, a uvést, zda byly tyto ztráty převedeny do období vzdáleného více než 5 let. Pokud tomu tak bylo, budou řecké orgány muset vypočítat dopad těchto ztrát na daňový základ podniku PCT a následně i příslušnou daň z příjmu, již podnik PCT vzhledem k takovémuto převedení nezaplatil.

—   Výběr ze tří metod odepisování

| (280) | Podnik PCT uvedl, že využil metodu rovnoměrných odpisů. Řecké orgány by měly předložit důkaz, že byla využita pouze metoda rovnoměrných odpisů, a neměly by umožnit změnu na jiné metody odepisování. Pokud byla použita jakákoliv jiná metoda odepisování, tvořil by podporu rozdíl mezi daní z příjmu právnických osob, kterou by podnik PCT musel zaplatit při použití metody rovnoměrných odpisů, a daní z příjmu právnických osob, již by musel zaplatit při použití kterékoliv ze zbývajících dvou metod. Datem poskytnutí podpory by bylo datum splatnosti dotčené dodatečné daně. |
| --- | --- |

(280)

Podnik PCT uvedl, že využil metodu rovnoměrných odpisů. Řecké orgány by měly předložit důkaz, že byla využita pouze metoda rovnoměrných odpisů, a neměly by umožnit změnu na jiné metody odepisování. Pokud byla použita jakákoliv jiná metoda odepisování, tvořil by podporu rozdíl mezi daní z příjmu právnických osob, kterou by podnik PCT musel zaplatit při použití metody rovnoměrných odpisů, a daní z příjmu právnických osob, již by musel zaplatit při použití kterékoliv ze zbývajících dvou metod. Datem poskytnutí podpory by bylo datum splatnosti dotčené dodatečné daně.

—   Osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a doplňkové dohodě o financování díla

| (281) | Řecké orgány by měly uvést, zda podnik PCT uzavřel i jiné úvěrové dohody než uvedené dohody s podnikem Cosco. Pokud jde o tyto dohody, odpovídala by podpora poskytnutá podniku PCT výši příslušného kolkovného, jež se na tyto úvěry vztahovalo. Datem poskytnutí podpory by v tomto případě bylo datum splatnosti dotčeného kolkovného. |
| --- | --- |

(281)

Řecké orgány by měly uvést, zda podnik PCT uzavřel i jiné úvěrové dohody než uvedené dohody s podnikem Cosco. Pokud jde o tyto dohody, odpovídala by podpora poskytnutá podniku PCT výši příslušného kolkovného, jež se na tyto úvěry vztahovalo. Datem poskytnutí podpory by v tomto případě bylo datum splatnosti dotčeného kolkovného.

—   Osvobození věřitelů podniku PCT od daní, kolkovného, příspěvků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran, které by tito věřitelé za obvyklých okolností museli ze smluv, podle nichž se převádějí závazky a práva plynoucí z úvěrových dohod uzavřených podnikem PCT, platit

| (282) | Tímto opatřením byla věřitelům podniku PCT, zejména podniku Cosco, poskytnuta podpora, která odpovídá částce kolkovného, jež by podnik Cosco musel za obvyklých okolností podle obecně platných předpisů zaplatit v případě převodu úvěru sjednaného s podnikem PCT na třetí stranu. |
| --- | --- |

(282)

Tímto opatřením byla věřitelům podniku PCT, zejména podniku Cosco, poskytnuta podpora, která odpovídá částce kolkovného, jež by podnik Cosco musel za obvyklých okolností podle obecně platných předpisů zaplatit v případě převodu úvěru sjednaného s podnikem PCT na třetí stranu.

| (283) | Podle řeckých orgánů poskytl podnik Cosco podniku PCT v roce 2009 dva úvěry, které byly splaceny v roce 2011. Vzhledem k tomu nemá Komise důvod domnívat se, že k takovémuto převodu došlo. |
| --- | --- |

(283)

Podle řeckých orgánů poskytl podnik Cosco podniku PCT v roce 2009 dva úvěry, které byly splaceny v roce 2011. Vzhledem k tomu nemá Komise důvod domnívat se, že k takovémuto převodu došlo.

| (284) | Řecké orgány by měly objasnit, zda bylo toto ustanovení využito. Pokud tomu tak bylo, budou muset stanovit výši kolkovného, jež by bylo v případě takovýchto právních úkonů splatné. |
| --- | --- |

(284)

Řecké orgány by měly objasnit, zda bylo toto ustanovení využito. Pokud tomu tak bylo, budou muset stanovit výši kolkovného, jež by bylo v případě takovýchto právních úkonů splatné.

—   Osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT podle koncesní smlouvy a na kterou se nevztahuje zákon o DPH

| (285) | Tímto opatřením se podniku PCT poskytuje zvýhodnění, které odpovídá výši kolkovného, jež by musel za těchto okolností zaplatit, ale od něhož se osvobozuje. Řecké orgány by měly uvést, zda bylo toto ustanovení využito. Pokud využito bylo, budou muset stanovit částky podpory poskytnuté podniku PCT a příslušná data, kdy k jejich poskytnutí došlo, a to způsobem popsaným u opatření uvedených výše. |
| --- | --- |

(285)

Tímto opatřením se podniku PCT poskytuje zvýhodnění, které odpovídá výši kolkovného, jež by musel za těchto okolností zaplatit, ale od něhož se osvobozuje. Řecké orgány by měly uvést, zda bylo toto ustanovení využito. Pokud využito bylo, budou muset stanovit částky podpory poskytnuté podniku PCT a příslušná data, kdy k jejich poskytnutí došlo, a to způsobem popsaným u opatření uvedených výše.

—   Preferenční režim pro zahraniční investice na základě žádosti podniku PCT

| (286) | Řecké orgány uvedly, že tento režim nebyl využit. Jak bylo nicméně uvedeno ve 220. bodu odůvodnění, má podnik PCT právo o takovýto preferenční režim požádat a získat jej. |
| --- | --- |

(286)

Řecké orgány uvedly, že tento režim nebyl využit. Jak bylo nicméně uvedeno ve 220. bodu odůvodnění, má podnik PCT právo o takovýto preferenční režim požádat a získat jej.

Načasování opatření

| (287) | Řecká republika musí do dvou měsíců od okamžiku, kdy jí bylo toto rozhodnutí oznámeno, informovat Komisi o opatřeních, která se plánují či která byla přijata, přičemž:






  i) | uvede opatření, na která se skutečně může vztahovat nařízení o podpoře de minimis, a předloží příslušnou dokumentaci, jež to dokazuje, |
| --- | --- | --- |

(287)

Řecká republika musí do dvou měsíců od okamžiku, kdy jí bylo toto rozhodnutí oznámeno, informovat Komisi o opatřeních, která se plánují či která byla přijata, přičemž:

i)

uvede opatření, na která se skutečně může vztahovat nařízení o podpoře de minimis, a předloží příslušnou dokumentaci, jež to dokazuje,

| ii) | uvede opatření, v jejichž případě bylo navrácení podpory dosaženo, či plány k dosažení navrácení, jež byly zavedeny. |
| --- | --- |

ii)

uvede opatření, v jejichž případě bylo navrácení podpory dosaženo, či plány k dosažení navrácení, jež byly zavedeny.

| (288) | Řecká republika musí do čtyř měsíců od okamžiku, kdy jí bylo toto rozhodnutí oznámeno, informovat Komisi o tom, že dosáhla navrácení. |
| --- | --- |

(288)

Řecká republika musí do čtyř měsíců od okamžiku, kdy jí bylo toto rozhodnutí oznámeno, informovat Komisi o tom, že dosáhla navrácení.

| (289) | V zásadě se jedná o konečnou lhůtu pro navrácení. |
| --- | --- |

(289)

V zásadě se jedná o konečnou lhůtu pro navrácení.

| (290) | V případě, že zvýhodnění podniku PCT nepřesáhlo prahové hodnoty stanovené nařízením Komise (EU) č. 1407/2013 (194), nepovažuje se takovéto zvýhodnění, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené v tomto zařízení, za státní podporu a navrácení se na něj nevztahuje. |
| --- | --- |

(290)

V případě, že zvýhodnění podniku PCT nepřesáhlo prahové hodnoty stanovené nařízením Komise (EU) č. 1407/2013 (194), nepovažuje se takovéto zvýhodnění, jsou-li splněny všechny podmínky stanovené v tomto zařízení, za státní podporu a navrácení se na něj nevztahuje.

| (291) | Částky, které mají být navráceny, se úročí ode dne, kdy byly podniku PCT dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení. Úroky by se měly vypočítat jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (195) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (196), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004. |
| --- | --- |

(291)

Částky, které mají být navráceny, se úročí ode dne, kdy byly podniku PCT dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení. Úroky by se měly vypočítat jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (195) a nařízení Komise (ES) č. 271/2008 (196), kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

8.   ZÁVĚR

| (292) | Komise shledává, že Řecko neoprávněně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie provedlo tato opatření podpory:






  1) | osvobození úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III od daně z příjmu; |
| --- | --- | --- |

(292)

Komise shledává, že Řecko neoprávněně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie provedlo tato opatření podpory:

1)

osvobození úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III od daně z příjmu;

| 2) | právo na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy; definice pojmu „investiční statek“ pro účely předpisů o DPH; právo na úroky z prodlení od prvního dne následujícího po 60. dni ode dne podání žádosti o vrácení DPH; |
| --- | --- |

2)

právo na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy; definice pojmu „investiční statek“ pro účely předpisů o DPH; právo na úroky z prodlení od prvního dne následujícího po 60. dni ode dne podání žádosti o vrácení DPH;

| 3) | přenos ztrát bez časového omezení; |
| --- | --- |

3)

přenos ztrát bez časového omezení;

| 4) | výběr ze tří metod odepisování investičních nákladů na rekonstrukci přístaviště II a výstavbu přístaviště III; |
| --- | --- |

4)

výběr ze tří metod odepisování investičních nákladů na rekonstrukci přístaviště II a výstavbu přístaviště III;

| 5) | osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a doplňkové dohodě o financování projektu; |
| --- | --- |

5)

osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a doplňkové dohodě o financování projektu;

| 6) | osvobození od daní, kolkovného, příspěvků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva; |
| --- | --- |

6)

osvobození od daní, kolkovného, příspěvků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva;

| 7) | osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT podle koncesní smlouvy a na kterou se nevztahuje zákon o DPH; |
| --- | --- |

7)

osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT podle koncesní smlouvy a na kterou se nevztahuje zákon o DPH;

| 8) | ochrana v rámci zvláštního ochranného režimu pro zahraniční investice. |
| --- | --- |

8)

ochrana v rámci zvláštního ochranného režimu pro zahraniční investice.

| (293) | Řecké orgány neosvobodily podnik PCT z nuceného vyvlastnění, a neposkytly mu tak v této souvislosti žádnou podporu. |
| --- | --- |

(293)

Řecké orgány neosvobodily podnik PCT z nuceného vyvlastnění, a neposkytly mu tak v této souvislosti žádnou podporu.

| (294) | Veškerá opatření podpory uvedená výše jsou neslučitelná se Smlouvou a je třeba dosáhnout jejich navrácení, |
| --- | --- |

(294)

Veškerá opatření podpory uvedená výše jsou neslučitelná se Smlouvou a je třeba dosáhnout jejich navrácení,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Následující opatření státní podpory ve prospěch podniku Piraeus Container Terminal S.A. a jejího věřitele, podniku Cosco, jež Řecko provedlo v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, jsou neslučitelná s vnitřním trhem:

| 1) | osvobození od daně z příjmu z úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III; |
| --- | --- |

1)

osvobození od daně z příjmu z úroků naběhlých do data zahájení provozu přístaviště III;

| 2) | právo na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy; definice pojmu „investiční statek“ pro účely předpisů o DPH; právo na úroky z prodlení od prvního dne následujícího po 60. dni ode dne podání žádosti o vrácení DPH; |
| --- | --- |

2)

právo na vrácení přeplatku DPH bez ohledu na stupeň dokončení předmětu smlouvy; definice pojmu „investiční statek“ pro účely předpisů o DPH; právo na úroky z prodlení od prvního dne následujícího po 60. dni ode dne podání žádosti o vrácení DPH;

| 3) | přenos ztrát bez časového omezení; |
| --- | --- |

3)

přenos ztrát bez časového omezení;

| 4) | výběr ze tří metod odepisování investičních nákladů na rekonstrukci přístaviště II a výstavbu přístaviště III; |
| --- | --- |

4)

výběr ze tří metod odepisování investičních nákladů na rekonstrukci přístaviště II a výstavbu přístaviště III;

| 5) | osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a doplňkové dohodě o financování investičního projektu; |
| --- | --- |

5)

osvobození od kolkovného na úvěrových dohodách a doplňkové dohodě o financování investičního projektu;

| 6) | osvobození od daní, kolkovného, příspěvků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva; |
| --- | --- |

6)

osvobození od daní, kolkovného, příspěvků a jakýchkoliv práv ve prospěch státu nebo třetích stran ze smluv mezi věřiteli úvěrových dohod, podle nichž se převádějí z nich plynoucí závazky a práva;

| 7) | osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT a na kterou se nevztahuje zákon o DPH; |
| --- | --- |

7)

osvobození od kolkovného z náhrady, kterou řídicí orgán přístavu Pireus vyplácí podniku PCT a na kterou se nevztahuje zákon o DPH;

| 8) | ochrana v rámci zvláštního ochranného režimu pro zahraniční investice. |
| --- | --- |

8)

ochrana v rámci zvláštního ochranného režimu pro zahraniční investice.

Článek 2

Řecké orgány neposkytly státní podporu osvobozením podniku Piraeus Container Terminal S.A. z nuceného vyvlastnění.

Článek 3

1.   Řecko dosáhne navrácení poskytnuté neslučitelné podpory uvedené v článku 1 od podniku PCT a jeho mateřské společnosti Cosco.

2.   Částky, které mají být navráceny, se úročí ode dne, kdy byly příjemci dány k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se vypočtou jako složený úrok podle kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004 a nařízení (ES) č. 271/2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004.

4.   Řecko s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší všechna ustanovení, jež umožňují pokračování opatření uvedených v článku 1.

5.   Řecko s účinkem ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.

Článek 4

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 musí být bezodkladné a účinné.

2.   Řecko zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 5

1.   Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí předloží Řecko tyto informace:

| a) | celkovou částku (tvořenou jistinou a úroky splatnými při navracení), jejíhož navrácení se má od podniku PCT a jeho mateřské společnosti Cosco dosáhnout; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (tvořenou jistinou a úroky splatnými při navracení), jejíhož navrácení se má od podniku PCT a jeho mateřské společnosti Cosco dosáhnout;

| b) | podrobný popis opatření k zajištění souladu s tímto rozhodnutím, jež již byla přijata a jež se plánují; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis opatření k zajištění souladu s tímto rozhodnutím, jež již byla přijata a jež se plánují;

| c) | doklady, které prokazují, že podniku PCT a jeho mateřské společnosti Cosco bylo nařízeno podporu navrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady, které prokazují, že podniku PCT a jeho mateřské společnosti Cosco bylo nařízeno podporu navrátit.

2.   Řecko bude Komisi informovat o pokroku při provádění vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, dokud nebude poskytnutá podpora uvedená v článku 1 plně navrácena. Na žádost Komise bezodkladně předloží informace o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, která již byla přijata a která se plánují. Dále předloží podrobné informace o částkách podpory a o úrocích, jejichž navrácení od příjemce již bylo dosaženo.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Řecku.

V Bruselu dne 23. března 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Komise jej zaevidovala dne 13. května 2009.

2

(3)  Komise jej zaevidovala v týž den.

3

(4)  Rozhodnutí Komise ze dne 11. července 2012 C(2012) 4217 final ve věci SA.28876 (C (12/C) (ex CP 202/09) – Řecko – kontejnerový terminál v přístavu Pireus & Cosco Pacific Limited (Úř. věst. C 301, 5.10.2012, s. 55).

4

(5)  Viz poznámka pod čarou č. 4.

5

(6)  K rozsahu viz čl. 1 odst. 1 koncesní smlouvy a k právu používání a využívání viz oddíl 3 této smlouvy.

6

(7)  Viz čl. 3 odst. 1 bod iii) koncesní smlouvy.

7

(8)  Bylo zveřejněno v Úředním věstníku. Oznámení bylo zveřejněno pod značkou 2008/S 20-026332 dne 30. ledna 2008 a aktualizováno oznámením zveřejněným pod značkou 2008/S 54-072476 dne 18. března 2008, jímž byla lhůta pro podání nabídek prodloužena do 19. května 2008.

8

(9)  Viz poznámka pod čarou 4.

9

(10)  i) osvobození od daně z příjmů právnických osob vztahující se na zboží, práci a služby, které podniku PCT poskytují společnosti nebo společné podniky se sídlem mimo Řecko, a to za podmínky, že mezi Řeckem a zemí, kde je daný subjekt zaregistrován, je uzavřena bilaterální fiskální dohoda o zamezení dvojího zdanění, ii) vrácení DPH do 60 dnů od podání příslušné žádosti a stanovení úrokové sazby pro výpočet úroků v případě, že stát do 60 dnů od podání této žádosti přeplatek DPH nevyplatí.

10

(11)  Ustanovení § 2 odst. 1 dotčeného zákona.

11

(12)  Ustanovení § 2 odst. 3 a 4 dotčeného zákona

12

(13)  Ustanovení § 2 odst. 5 dotčeného zákona.

13

(14)  Ustanovení § 2 odst. 6 dotčeného zákona.

14

(15)  Ustanovení § 2 odst. 8 dotčeného zákona.

15

(16)  Ustanovení § 2 odst. 9 dotčeného zákona.

16

(17)  Ustanovení § 2 odst. 10 dotčeného zákona.

17

(18)  Ustanovení § 3 dotčeného zákona

18

(19)  Věc T-157/01 Danske Busvognmaend v. Komise, Recueil 2004, s. I-917.

19

(20)  A to: i) dlouhodobá povaha smluv; ii) potřeba významných počátečních investic, což v praxi znamená snížené výnosy či jejich absenci v počátečním období; iii) potřeba zajistit externí financování; iv) nejistá finanční návratnost; v) obecný veřejný zájem na vybudování nové veřejné infrastruktury; vi) silný veřejný zájem na úspěšném a výdělečném dokončení projektu.

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 670/2012 ze dne 11. července 2012, kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí (Úř. věst. L 204, 31.7.2012, s. 1); jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 ze dne 23. října 2007 o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70 (Úř. věst. L 315, 3.12.2007, s. 1).

21

(22)  Uvádí v tomto směru zejména, že nařízení (ES) č. 1370/2007 uznává, že je-li to odůvodněno amortizací kapitálu ve vztahu k výjimečným investicím do infrastruktury, kolejových vozidel nebo vozidel, může mít smlouva o veřejných službách delší dobu trvání, než je normálně dovoleno.

22

(23)  Spojené věci C-106/09 P a C-107/09 P Komise (C-106/09) a Španělské království v. Government of Gibraltar a Spojené království Velké Británie a Severního Irska, 2011, ECLI:EU:C:2011:732, body 90–92.

23

(24)  Ustanovení 115. bodu odůvodnění rozhodnutí Komise o zahájení řízení.

24

(25)  Věc C-88/2003 Portugalsko v. Komise, Sb. rozh. 2006, s. I-7115, bod 81.

25

(26)  Věc C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Recueil 2001, s. I-8384.

26

(27)  Věc C-169/08 Presidente del Consiglio del Ministri v. Regione Sardegna, Sb. rozh. 2009, s. I-10821.

27

(28)  Věc T-210/02 RENV, British Aggregates Association v. Evropská komise, Sb. rozh. 2012.

28

(29)  Viz například analýza Tribunálu v této souvislosti ve věci T-210/02 RENV, British Aggregates Association v. Evropská komise, Sb. rozh. 2012, body 83–91.

29

(30)  Spojené věci T-304/99 a T-316/04 Itálie a WAM SpA v. Komise, Sb. rozh. 2006, s. II-64.

30

(31)  Věc COMP/M.5398 – Hutchinson/Evergreen, věc COMP/M.5450 – Kühne/HGV/TIU/Hapag-Lloyd, věc COMP/JV.55 – Hutchinson/RCPM/ECT, věc COMP/JV.56 – Hutchinson/ECT, věc COMP/M.3863 – TUI/CP Ships, věc COMP/M.5398 – Hutchinson/Evergreen, věc COMP/M.3576 – ECT/PONL/Euromax, věc COMP/M.3973 – CMA CGM/Delmas, věc COMP/M.3829 Maersk/PONL, věc COMP/M.1674 – Maersk/ECT, věc IV/M.831 – P&O/Royal Nedlloyd.

31

(32)  Věc 409/V/2009, rozhodnutí ze dne 23. ledna 2009, s. 22.

32

(33)  Přístav Soluň, přístav Konstanca v Rumunsku, přístav Koper ve Slovinsku a řada přístavů v Itálii (viz poznámka pod čarou 173 v rozhodnutí o zahájení řízení).

33

(34)  Rozhodnutí Komise ze dne 18. prosince 2009 ve věci C 21/09 (ex N 105/08, N 168/08 a N 169/08) – Řecko – veřejné financování infrastruktury a zařízení v přístavu Pireus (Úř. věst. C 402, 29.12.2012, s. 25).

34

(35)  A to vzhledem k těmto důvodům: vzdálenosti přístavu Pireus od těchto oblastí; absenci moderního železničního spojení a služeb; dalších významných nákladů, které by s sebou takovýto postup nesl; jakož i organizační struktuře hlavních námořních kontejnerových dopravců, kteří pro své služby v centrální části Středomoří využívají kontejnerové terminály na Maltě (např. společnost Maersk), v Tarentu (např. společnost Evergreen), v Benátkách (např. společnost MSC) či ve městě Gioia Tauro (např. společnost MSC).

35

(36)  Například v přístavu Koper je hloubka moře přibližně 9 metrů, naproti tomu v přístavu Pireus 15–19 metrů (což obvykle znamená, že je u lodí, které se zde odbavují, zapotřebí o dost více než 12 metrů). Každý týden připlouvají do kontejnerového přístavu Pireus kontejnerové lodě, jejichž celková kapacita dosahuje 13 500 TEU a jež by nemohly být odbaveny v žádném jiném z uvedených přístavů.

36

(37)  Přesun překládkové přepravy do některého z jiných přístavů by v důsledku významných nákladů na další cestu s tím spojených nepředstavoval atraktivní možnost.

37

(38)  V případě přístavu Pireus vzdálenost tam a zpět od této přepravní cesty činí pro běžná námořní plavidla pouze přibližně 16 hodin plavby, naproti tomu z přístavu Soluň je to 44 hodin, z přístavu Koper 120 hodin a z přístavu Konstanca několik dní (protože je nutné plout přes Dardanely a Bospor, kde jsou problémy s hustým provozem).

38

(39)  V bodě 117 rozhodnutí Komise se v tomto ohledu uvádí: „Součástí trhu východního Středomoří jsou pouze přístavy v Černém moři (např. Konstanca v Rumunsku, Varna v Bulharsku). Vzhledem ke specifické situaci dané průlivy, jež spojují Černé a Egejské moře, nejsou přístavy u Černého moře hlavními soutěžiteli přístavu Pireus. Ačkoliv není možné zcela vyloučit, že další přístavy v EU, jako jsou například italské a slovinské přístavy v Jaderském moři, mohou přístavu Pireus konkurovat, je i v tomto případě hospodářská soutěž mezi těmito přístavy a přístavem Pireus nevýznamná.“

39

(40)  Body 114 a 115 rozhodnutí Komise ve věci C 21/2009 uvedeného v poznámce pod čarou č. 4.

40

(41)  K nimž patří: i) poloha přístavu uprostřed největší městské oblasti Řecka s více než 5 miliony obyvatel a největší průmyslové/obchodní oblasti s nejlepším železničním a silničním spojením v zemi; ii) rozsáhlý prostor k manévrování, skladovací kapacity a velké kotviště; iii) největší hloubka moře; iv) nejkratší vzdálenost k ose Suez/Gibraltar; v) jeden z nejkonkurenčnějších trhů s ropným palivem na světě; vi) rozsáhlá zařízení k opravě lodí a široká nabídka služeb, které provozovatele lodí potřebují.

41

(42)  Rozhodnutí Komise ve věci N 508/07 Ionia Odos; věci N 45/08 – Ergo Autokinetodromou Eleusina – Korinthos – Patra – Purgos – Tsakona; ve věci N 566/07 Aftokinitrodromos Korinthos-Tripoli-Kalamata kai klados Leftkro-Sparti; ve věci N 565/2007 Dimossia chrimatodotissi tou ergou tou aftokinitodromou Kentrikis Elladas (E65); ve věci N 633/07 Dimossia chrimatodotissi ton tmimaton aftokinitodromou Maliakos — Klidi (tmima tou programmatos PATHÉ), Tempi – Skotina kai Evagelismos-Leptokarya; ve věci N 134/07 Ergo ipothalassias artirias Thessalonikis; ve věci N 462/99 Attiki Odos; ve věci NN 143/97 Dálniční most Rio-Antirrio; ve věci NN 27/96 Mezinárodní letiště ve Spatě.

42

(43)  Rozhodnutí Komise ve věci NN 27/96 Mezinárodní letiště ve Spatě.

43

(44)  Rozhodnutí Komise ve věcech N 462/99 Attiki Odos a NN 143/1997 Dálniční most Rio-Antirrio.

44

(45)  Spojené věci T-427/04 Francie v. Komise a T-17/05 France Telecom v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. II-0435, body 264–266; spojené věci C-474/09 P až C-476/09 P Territorio Historico de Vizcaya, ECLI:EU:C:2011:522, bod 70.

45

(46)  Viz 221. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

46

(47)  Na základě totožné argumentace schválila Komise režim týkající se širokopásmové infrastruktury ve venkovských oblastech (SA. 32866 (11/N), jehož základem byl zákon č. 3389/2005 o partnerství veřejného a soukromého sektoru, jehož součástí jsou fiskální ustanovení obdobná těm v zákoně č. 3755/2009.

47

(48)  Viz 225. a 226. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

48

(49)  V roce 2012 a) se přepravní kapacita v přístavišti II oproti roku 2011 zvýšila o 76,5 % (2,108 milionu TEU v roce 2012 oproti 1,188 milionu TEU v roce 2011); b) překonala kapacita hodnotu předpokládanou v koncesní smlouvě o 700 000 TEU; c) se příjmy oproti roku 2011 zvýšily o 43 % (z 72,87 milionu EUR na 104,3 milionu EUR). V roce 2012 podepsaly podniky PCT, TRAINOSE a Hewlett Packard smlouvu, na jejímž základě měla společnost Hewlett Packard přepravovat své výrobky do dalších sousedních zemí přes Řecko.

49

(50)  Obchodní tajemství.

50

(51)  Rozhodnutí Komise ve věci C 39/2009 – Lotyšsko – Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils (50 % intenzita podpory); ve věci SA. 30742 – Klaipėdos keleivių ir krovinių terminalas (65 % intenzita podpory); ve věci SA 34940 (2012/N) – Porto di Augusta (68,87 % intenzita podpory); ve věci N 649/2001 – Freight facilities grant (94 % intenzita podpory); ve věci C 21/2009 – Veřejné financování infrastruktury a zařízení v přístavu Pireus.

51

(52)  Viz poznámka pod čarou 34.

52

(53)  Nařízení (EU) č. 670/2012.

53

(54)  Odkazují v tomto směru na skutečnost, že Čínská rozvojová banka (China Development Bank), jeden z věřitelů podniku PCT, čekala při schvalování úvěru pro podnik PCT na přijetí ratifikačního zákona. Dále odkazují na e-mail, který [...] podniku PCT zaslala v lednu 2009 a v němž byly popsány její hlavní obavy ohledně financování dotčené koncesní smlouvy. Podle tohoto e-mailu neposkytovala koncesní smlouva dostatečnou ochranu proti obecné či diskriminační změně právních předpisů, přičemž řecké orgány a podnik PCT tvrdí, že se to týkalo fiskálního rámce koncesní smlouvy.

54

(55)  Předložené odhady vycházejí ze studie vypracované společností PricewaterhouseCoopers Business Solutions S.A. V odhadech jsou srovnány předpoklady, z nichž podnikatelský záměr podniku Cosco v době zveřejnění ratifikačního zákona (březen 2009) vycházel, a obecně platné předpisy. Z výsledků srovnání byla vyvozena částka odpovídající dalším potřebným finančním prostředkům, které by podnik PCT potřeboval při absenci dotčených fiskálních opatření. Částka vzešlá z těchto výpočtů byla nakonec vyčíslena v diskontované hodnotě (s použitím roční diskontní míry ve výši 9,0 %, tj. diskontní míry, kterou řídicí orgán přístavu Pireus použil při diskotanci minimálních zaručených koncesních poplatků, jež podnik PCT v koncesním řízení nabídl, ale také s použitím roční diskontní míry z března 2009 ve výši 4,47 %, tj. referenční sazby uvedené ve sdělení Komise). V neposlední řadě nejsou do těchto výpočtů promítnuta opatření v § 2 odst. 3, § 2 odst. 5, § 2 odst. 9, § 2 odst. 10 a v § 3 dotčeného zákona.

55

(56)  Při nejhorším možném scénáři.

56

(57)  Například věc C-143/99 Adria-Wien Pipeline GmbH a Wieterdorfer & Peggauer Zementwerke GmbH v. Finanzlandesdirektion für Kärnten, Recueil 2001, s. I-8365, bod 41; věc T-335/08 BNP Paribas a Banca Nazionale del Lavoro SpA (BNL) v. Komise, Sb. rozh. 2010, s. II-3323, bod 204; a věci T-425/04, T-444/04, T-450/04 a T-456/04, Francie, France Télécom, Bouyges SA, Bouyges Télécom SA a AFORS Télécom v. Komise, Sb. rozh. 2010, s. II-2009, bod 216.

57

(58)  Rozhodnutí Komise ve věci SA.21918 – Francie – Regulované sazby elektřiny ve Francii (Úř. věst. C 398, 22.12.2012, s. 10), rozhodnutí Komise 98/353/ES ze dne 16. září 1997 o státní podpoře ve prospěch podniku Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH (Úř. věst. L 159, 3.6.1998, s. 58), rozhodnutí Komise C(2007) 134 ze dne 24. ledna 2007 ve věci státní podpory NN 67/05 – Litva – UAB „Bitė GSM“, rozhodnutí Komise 2003/227/ES ze dne 2. srpna 2002 o různých opatřeních a státní podpoře investované Španělskem ve prospěch zábavního parku „Terra Mítica SA“ poblíž města Benidorm (Alicante) (Úř. věst. L 91, 8.4.2003, s. 23), rozhodnutí Komise ze dne 14. dubna 2010 ve věci státní podpory NN 30/09 – Irsko – Hotel capital allowances for the Ritz-Carlton Hotel, Powerscourt, Co. Wicklow, rozhodnutí Komise 2003/590/ES ze dne 5. března 2003 o státní podpoře, kterou zamýšlí Spojené království poskytnout společnosti CDC Group plc (Úř. věst. L 199, 7.8.2003, s. 28), rozhodnutí Komise 2009/476/ES ze dne 28. ledna 2009 o podpoře formou založení vyrovnávacího fondu v rámci organizace trhu s elektřinou prováděné Lucemburskem (C 43/02 (ex NN 75/01)) (Úř. věst. L 159, 20.6.2009, s. 11), rozhodnutí Komise 98/212/ES ze dne 16. dubna 1997 o státní podpoře poskytnuté Itálií ve prospěch společnosti Enirisorse SpA (Úř. věst. L 80, 18.3.1998, s. 32), rozhodnutí Komise ze dne 1. března 2007 ve věci státní podpory NN4/07 – Delitissue Sp. z o.o. – oznámené pod číslem C(2007) 769.

58

(59)  Podle výpočtů podniku PCT se dopad přijetí fiskálních ustanovení na skutečnou vnitřní míru výnosnosti, s níž se v modelovém podnikatelském záměru podniku PCT z března 2009 počítalo, odhadoval na [...] bazických bodů (tj. [...] %), přičemž se v něm odráželo zvýšení vnitřní míry návratnosti při absenci příslušných fiskálních ustanovení ve výši o cca [...] % (tj. z [...] % na [...] %).

59

(60)  Spojené věci C-180/98 až C-184/98 Pavlov a další, Recueil. 2000, s. I-6451.

60

(61)  Věc 118/85 Komise v. Itálie, Recueil 1987, s. 2599, bod 7; věc C-35/96 Komise v. Itálie, Recueil 1998, s. I-3851, bod 36; spojené věci C-180/98 až C-184/98, Recueil 2000, s. I-6451.

61

(62)  Rozhodnutí Komise v následujících věcech státní podpory: N 44/10 – Valsts atbalsta paziņojums projektam „Infrastruktūras attīstība Krievu salā ostas aktivitāšu pārcelšanai no pilsētas centra“ (Úř. věst. C 215, 21.7.2011, s. 21, body 60–68), C 39/09 – Veřejné financování přístavní infrastruktury v přístavu Ventspils (Úř. věst. C 62, 20.3.2010, s. 7, body 53–58), N 60/06 – Project Mainportontwikkeling Rotterdam (Úř. věst. C 196, 24.8.2007, s. 1, body 42–52), N 520/03 – Finanční podpora prací na infrastruktuře vlámských přístav (Úř. věst. C 176, 16.7.2005, s. 12, body 34–54).

62

(63)  Viz mimo jiné rozsudek ze dne 24. října 2002 ve věci C-82/01P Aéroport de Paris, Recueil 2002, s. I-9297, a rozsudek ze dne 24. března 2011 ve spojených věcech T-455/08 Flughafen Leipzig-Halle GmbH a Mitteldeutsche Flughafen AG v. Komise a T-443/08 Freistaat Sachsen a Land Sachsen-Anhalt v. Komise, Sb. rozh. 2011, s. II-1311.

63

(64)  Věc C-39/94 SFEI a další, Recueil 1996, s. I-3547, bod 60; věc C-342/96 Španělsko v. Komise, Recueil 1999, s. I-2459, bod 41.

64

(65)  Věc 173/73 Itálie v Komise, Recueil 1974, s. 709, bod 13.

65

(66)  Věc C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Recueil 2001, s. I-8365, bod 38; věc C-387/92 Banco Exterior de España, Recueil 1994, s. I-877, bod 13; jakož i věc C-200/97 Ecotrade, Recueil 1998, s. I-7907, bod 34.

66

(67)  Věc C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze a další, Sb. rozh. 2006, s. I-289, body 132.

67

(68)  Věc C-280/00 Altmark Trans, Recueil 2003, s. I-7747.

68

(69)  Věc C-39/94 SFEI a další., Recueil 1996, s. I-3547, body 60–61.

69

(70)  Viz spojené věci C-71/09 P, C-73/09 P a C-76/09 P Comitato „Venezia vuole vivere“, Hotel Cipriani Srl a Società Italiana per il gas SpA (Italgas) v. Komise Sb. rozh. 2011, s. I-4727, body 92 a 94 až 96, a usnesení předsedy Tribunálu ve věci T-172/14 R Stahlwerk Bous v. Komise, body 59 a 60.

70

(71)  Ustanovení § 2 odst. 9 dotčeného zákona.

71

(72)  Věci C-143/99 Adria-Wien Pipeline, Recueil 2001, s. I-8365, bod 41; C-308/01 GIL Insurance a další, Recueil 2004, s. I-4777, bod 68; a C-172/03 Heiser, Sb. rozh. 2005, s. I-1627, bod 40.

72

(73)  Viz věc C-143/99 Adria-Wien Pipeline, bod 41; věc C-308/01, GIL Insurance, Recueil 2004, s. I-4777, bod 68; věc C-172/03 Heiser, Sb. rozh. 2005, s. I-1627, bod 40; věc C-88/03, Portugalsko v. Komise, Sb. rozh. 2006, s. I-7115, bod 54; a věc T-233/04 Nizozemsko v. Komise, bod 86.

73

(74)  Viz například věc C-279/08P Komise v. Nizozemsko, Sb. rozh. 2011, s. I-7671, bod 62.

74

(75)  Spojené věci C-106/09 P a C-107/09 P Komise a Španělsko v. Government of Gibraltar a Spojené království, Sb. rozh. 2011, s. I-11113.

75

(76)  Viz spojené věci T-92/00 a T-103/00 Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava, Ramondin, SA, a Ramondin Cápsulas v. Komise, Recueil 2002, s. II-1385, bod 51.

76

(77)  Viz věc C-279/08 P Komise v. Nizozemské království, Sb. rozh. 2011, s. I-7671, bod 50.

77

(78)  Věci C-75/97 Belgie v. Komise, Recueil 1999, s. I-3671, bod 32, C-143/99 Adria Wien Pipeline a Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, Sb. rozh. 2011, s. I-8365, bod 48 a C-409/00 Španělsko v. Komise, Recueil 2003, s. I-1487, bod 48.

78

(79)  Spojené věci T-92/00 a T-103/00 Ramondin SA a Ramondín Cápsulas SA v. Komise, Recueil 2002, s. II-1385, bod 39: v tomto rozsudku Soudní dvůr rozhodl, že uplatnění daňového opatření pouze na investice, které překračují určitou prahovou hodnotu, znamená, že opatření je de facto vyhrazeno pro podniky s významnými finančními prostředky.

79

(80)  Viz například spojené věci C-78/08 až C-80/08 Paint Graphos a další, Sb. rozh. 2011, s. I-7611, bod 69.

80

(81)  Viz spojené věci C-78/08 až C-80/08 Paint Graphos a další, Sb. rozh. 2011, s. I-7611, body 69 a 70; věc C-88/03 Portugalsko v. Komise, Sb. rozh. 2006, s. I-7115, bod 81, věc C-279/08 P Komise v. Nizozemsko, Sb. rozh. 2011, s I-7671; a věc C-487/06 P British Aggregates v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. I-10515.

81

(82)  Viz mj. věci C-279/08P Komise v. Nizozemské království, Sb. rozh. 2011, s. I-07671, bod 75, C-487/06 P British Aggregates v. Komise, Sb. rozh. 2008, s. I-10505, bod 92; C-241/94 Francie v. Komise, Recueil 1996, s. I-4551, bod 21; C-342/96 Španělsko v. Komise, Recueil 1999, s. I-2459, bod 23; a C-75/97, Belgie v. Komise, bod 25.

82

(83)  V této souvislosti viz spojené věci T-92/00 a T-103/00 Ramondin SA a Ramondín Cápsulas SA v. Komise, Recueil 2002, s. II-1385, bod 62.

83

(84)  Nebo nejpozději do 31. října 2015.

84

(85)  Ustanovení § 2 odst. 1 zákona 3755/2009.

85

(86)  Ustanovení § 99 odst. 1 písm. a) první odrážka ve spojení s § 12 odst. 1, § 105 odst. 1 písm. b) a § 109 odst. 1 řeckého zákona o dani z příjmu; tato daň z příjmu právnických osob činila v účetním období 2010 25 %, v účetním období 2011 24 %, v účetním období 2012 20 %, v účetním období 2013 22 % a od účetního období 2014 26 %.

86

(87)  Zde se podle § 99 odst. 1 písm. a) řeckého zákona o dani z příjmu uplatní daň vybíraná srážkou.

87

(88)  Podle řeckých orgánů pojem „naběhlé úroky“ popisuje účetní metodu použitou při výpočtu nabíhání úroků, kdy úroky nabíhají v závislosti na datech peněžních toků a dotyčných částkách. Jinými slovy, „naběhlé úroky“ jsou úroky z konkrétní částky za konkrétní období (bez ohledu na to, zda je daný úrok dlužný nebo splatný). Podle řeckých orgánů podnik PCT tento úrok obvykle inkasuje na hotovostních vkladech u úvěrových institucí.

88

(89)  Osvobození od daně z naběhlých úroků se bude týkat období, jehož délka se může lišit, a to v závislosti na brzkém, nebo pozdějším dokončení prací, ale má jasně stanovený konec. Podle článku 12 koncesní smlouvy by přístaviště III mělo zahájit provoz 48 měsíců od data zahájení výstavby, v každém případě nejpozději dne 31. října 2015.

89

(90)  Pokud není použitelná žádná smlouva o zamezení dvojího zdanění.

90

(91)  Viz 95. až 97. bod odůvodnění.

91

(92)  Tj. § 103 odst. 1 písm. m).

92

(93)  Věc C-241/94, Francie v. Komise, Recueil 1996, s. I-4451. Viz také 21. bod odůvodnění sdělení o zdanění.

93

(94)  Ustanovení § 2 odst. 2 a 3 zákona č. 3755/2009.

94

(95)  Ustanovení § 30 odst. 1 zákona o DPH.

95

(96)  Ustanovení § 32 odst. 3 zákona o DPH.

96

(97)  Pro převádění přeplatku DPH totiž existuje tříletá lhůta.

97

(98)  Ustanovení § 33 odst. 4 zákona o DPH.

98

(99)  Ve znění tohoto rozhodnutí v době přijetí ratifikačního zákona.

99

(100)  Včetně případů, kdy se jedná o investiční statek.

100

(101)  Ustanovení čl. 2 odst. 7 ministerského rozhodnutí č. 1073/2004/ES.

101

(102)  Ustanovení § 33 odst. 3 zákona o DPH. Toto pětileté omezení neplatí pro podniky veřejných služeb.

102

(103)  Ustanovení § 38 odst. 2 zákona 1473/1984.

103

(104)  Rozsudky Státní rady č. 1948/1992, č. 3035/1992, č. 1274/2002, č. 1207/2012 a č. 1501/2012, Správního soudu v Aténách č. 222/2009, č. 223/2009 a č. 2141/2009 a Správního soudu v Soluni č. 4793/2013. Tento výklad vycházel z § 21 nařízení č. 26-6/10-7/1944 (státní soudní řád), podle kterého „právně obvyklý úrok a úrok z prodlení [...] začíná běžet od okamžiku oznámení právního prostředku státu“.

104

(105)  Podle daňového řádu může osoba povinná k dani podat opravný prostředek do 20 dnů ode dne doručení aktu.

105

(106)  Podle definice stanovené v § 33 odst. 4 zákona o DPH.

106

(107)  Věc C-110/94 Intercommunale voor Zeewaterontzilting (INZO), Recueil 1997, s. I-870.

107

(108)  Bod 15 rozsudku ve věci C-110/94.

108

(109)  Viz § 29 odst. 3 zákona č. 3389/2005 ve znění § 18 odst. 2 zákona č. 4013/2011.

109

(110)  Navíc s sebou tato úprava nese právní jistotu, že se ke všem typům výdajů podniku PCT bude přistupovat totožně, ačkoliv podle obecně platných předpisů by tomu tak nebylo.

110

(111)  Tento dopis je ze dne 31. října 2008 a řecké orgány jej předložily v rámci řízení před zahájením formálního vyšetřovacího řízení jako přílohu 2 k podání ze dne 1. února 2011. Komise jej zaevidovala dne 8. února 2011 pod číslem 2011/013591.

111

(112)  Zejména se žádalo o vrácení 90 % přeplatku DPH do 1 měsíce od data žádosti a zbývajících 10 % do roka. Toto vrácení v podstatě odpovídá vrácení platnému pro investiční statky.

112

(113)  Věc T-68/03 Olympic Airways v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-2911, bod 361; a věc C-25/07, Alicja Sosnowska v. Dyrektor Izby Skarbowej, Sb. rozh. 2008, s. I-5129.

113

(114)  Povinnost vrátit DPH vzniká v okamžiku uhrazení DPH na vstupu a nárok na odpočet DPH se „[...] uplatní okamžitě [...], [...] i když členské státy mají určitý rozhodovací prostor při stanovení podmínek vrácení nadměrného odpočtu DPH, tyto podmínky nemohou narušit zásadu neutrality společného systému DPH tím, že na jejich základě je osoba povinná k dani zcela nebo částečně zatížena touto daní [...], z čehož vyplývá, že vrácení daně musí být uskutečněno v přiměřené lhůtě“. Věc C-25/07, Alicja Sosnowska, Sb. rozh. 2008, s. I-5129, body 15–16.

114

(115)  Ustanovení § 105 odst. 11 ve spojení s § 4 odst. 3 řeckého zákona o dani z příjmu.

115

(116)  Viz věc T-55/99 Confederación Española de Transporte de Mercancías (CETM) v. Komise, Recueil 2000, s. II-03207, bod 53.

116

(117)  Pomocí metody rovnoměrných odpisů se odpis vypočítává na základě pevné sazby z původní pořizovací hodnoty nebo z upravené pořizovací hodnoty zvýšené o hodnotu modernizací či dalšího zařízení.

117

(118)  V době přijetí posuzovaného ustanovení stanovil § 31 odst. 1 písm. f) řeckého zákona o dani z příjmu výjimku z tohoto pravidla, která se týkala odepisování nových strojů a mechanického nebo technického zařízení podniků v oblasti průmyslu, dolů, lomů a smíšených podniků tohoto druhu. V těchto případech mohly společnosti použít také metodu degresivního odepisování. Toto ustanovení bylo upraveno a nyní pro všechny případy stanoví pouze obecnou metodu rovnoměrných odpisů.

118

(119)  Prezidentské nařízení č. 299/2003 je relevantní z hlediska „definice nejvyšších a nejnižších odpisových sazeb“. Toto nařízení stanoví rozmezí mezi nejvyšší a nejnižší odpisovou sazbou pro každou kategorii dlouhodobých aktiv. Společnosti povinné k dani si mohou vybrat jakoukoliv odpisovou sazbu v tomto rozmezí. Jakmile si společnost vybere odpisovou sazbu v tomto rozmezí, má povinnost dokončit odpisy pomocí stejné sazby u všech aktiv téže kategorie, která pořídila v tomtéž účetním období. U aktiv téže kategorie pořízených v jiných účetních obdobích mají společnosti nárok použít jinou odpisovou sazbu, ale v každém případě je povinné dokončit odpisy původní odpisovou sazbou použitou na všechna aktiva téže kategorie pořízená v tomtéž účetním období.

119

(120)  Tento druh „rezerv“ nepředstavuje nemovitý majetek společnosti, ale odpisy dlouhodobých aktiv, která se vrátí státu nebo třetím stranám.

120

(121)  Ustanovení § 31 odst. 1 písm. g) řeckého zákona o dani z příjmu.

121

(122)  YA 100/2005 (YA 1003821/10037/B0012, řecký úř. věst. B 80 z roku 2005): Náklady odpočitatelné z hrubých příjmů společností na základě správních řešení a judikatury.

122

(123)  Ustanovení § 31 odst. 1 písm. l) řeckého zákona o dani z příjmu.

123

(124)  Ustanovení § 105 odst. 12 řeckého zákona o dani z příjmu ve znění zákona č. 4013/2011. Tuto metodu stanoví § 97 odst. 5 zákona č. 1892/1990 pro výstavbu parkovišť.

124

(125)  Metoda stanovená zákonem č. 1914/1990 pro projekty BOT (Build, Operate, Transfer – postav, provozuj, převeď). Podle § 9 odst. 8 zákona č. 2052/1992 se toutéž metodou odepisují náklady na výstavbu a úroky z půjček a úvěrů během výstavby, které se považují za náklady na výstavbu, u děl financovaných zcela nebo částečně třetími stranami.

125

Build, Operate, Transfer

(126)  Metoda odepisování pro společnosti, které stavějí letiště, stanovená § 26 odst. 8 zákona č. 2093/1992.

126

(127)  Např. hodnota aktiva, ziskovost, podnikatelský plán.

127

(128)  Viz 165. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

128

(129)  Jeho svoboda je dokonce větší než například svoboda partnerství veřejného a soukromého sektoru (tímto není dotčen názor, který může Komise k fiskálním ustanovením s významem pro partnerství veřejného a soukromého sektoru zaujmout).

129

(130)  Posuzované ustanovení pomohlo odstranit mezeru v obecném řeckém daňovém systému, pokud jde o odepisování aktiv používaných při provozování kontejnerového přístavního terminálu, jako jsou například aktiva, která bude pro účely koncesní smlouvy používat podnik PCT. V § 34 zákona č. 2937/2001 se stanoví konkrétní odpisové sazby, které řídicí orgán přístavu Pireus a přístav Soluň v rámci metody rovnoměrných odpisů využijí u konkrétních typů přístavních aktiv, jež používají. Řecké orgány tvrdí, že tyto sazby nejsou pro podnik PCT použitelné. Kdyby se podnik PCT podle řeckých orgánů rozhodl použít metodu rovnoměrných odpisů a směl využít tyto odpisové sazby, překročilo by období odepisování dobu platnosti koncese. Kdyby měl podnik PCT na druhou stranu povinnost použít metodu rovnoměrných odpisů s odpisovými sazbami, jež se od těch, které platí pro řídicí orgán přístavu Pireus a přístav Soluň, liší, byl by ve srovnání s těmito subjekty znevýhodněn (viz 166. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).

130

(131)  Viz věc Portugalsko v. Komise, bod 81, v poznámce pod čarou 80.

131

(132)  V této souvislosti viz posouzení Komise v 98. až 100. bodě odůvodnění výše.

132

(133)  Prezidentské nařízení ze dne 28. července 1931 (řecký úř. věst. A 239 1931, ve znění pozdějších předpisů, zejména zákona č. 2873/2000.

133

(134)  Zavedení DPH se však nedotklo kolkovného stanoveného pro úvěrové dohody.

134

(135)  Podle ustálené judikatury podléhá kolkovnému v Řecku úvěrová dohoda uzavřená mimo Řecko soukromoprávním úkonem, pokud plnění úvěru nastane v Řecku. K „plnění v Řecku“ dojde, poskytne-li zahraniční věřitel dlužníkovi se sídlem v Řecku částku úvěru v Řecku. „Poskytnutí částky úvěru v Řecku“ nastává, pokud věřitel skutečně vloží částku úvěru na účet dlužníka u řecké banky (stanovisko Legislativní rady Řecké republiky č. 964/1955, Soudu prvního stupně v Soluni č. 2123/1963, obchodního soudu prvního stupně č. 2163/1967, správního soudu prvního stupně č. 6043/2001 a státní rady č. 2996/1991 a č. 984/1992). Státní rada dále rozsudkem č. 3639/2013 rozhodla, že „[...] úvěrová dohoda uzavřená soukromoprávním úkonem v zahraničí podléhá kolkovnému, stanoví-li se v jejím rámci povinnosti, které by se měly plnit v Řecku, přičemž takovouto povinností je povinnost dlužníka, jež vyplývá z uvedené dohody, převést do Řecka příkazem uděleným zahraniční bance dohodnutou částku úvěru, kterou věřitel v zahraničí složil na jméno [dlužníka]“.

135

[...] úvěrová dohoda uzavřená soukromoprávním úkonem v zahraničí podléhá kolkovnému, stanoví-li se v jejím rámci povinnosti, které by se měly plnit v Řecku, přičemž takovouto povinností je povinnost dlužníka, jež vyplývá z uvedené dohody, převést do Řecka příkazem uděleným zahraniční bance dohodnutou částku úvěru, kterou věřitel v zahraničí složil na jméno [dlužníka]

(136)  Ve výši 2,4 %.

136

(137)  Opět ve výši 2,4 %.

137

(138)  Posouzením Komise v tomto případě není dotčen postoj k těmto výjimkám, který může zaujmout mimo rámec tohoto řízení.

138

(139)  Jak se popisuje v poznámce pod čarou 134 výše.

139

(140)  Řecké orgány a podnik PCT uvádějí dva úvěry (ve výši 54,8 milionu EUR a [...] milionů EUR), které podnik získal od své mateřské společnosti Cosco na zahájení investic v přístavu Pireus.

140

(141)  Rozhodnutí 617/2006 o výkladu § 8 zákona o kolkovném.

141

(142)  Ustanovení § 8 zákona o kolkovném. Viz judikatura v poznámce pod čarou 134 výše.

142

(143)  V souladu s čl. 3 odst. 1 koncesní smlouvy.

143

(144)  Výkladový oběžník č. 1027/1990.

144

(145)  Viz poznámka pod čarou 134.

145

(146)  Opět v sazbě 2,4 %.

146

(147)  Článek 3 ministerského oběžníku č. 44/1987: Provádění ustanovení o výběru kolkovného z různých smluv a úkonů.

147

(148)  Podle § 57 odst. 1 písm. b) zákona č. 1642/1986 jsou od kolkovného osvobozeny transakce, které podle § 2 téhož zákona podléhají DPH, i jejich doplňkové dohody. Podle § 2 řeckého zákona o DPH (zákon č. 2859/2000, kterým se nahrazuje zákon č. 1642/1986 o zavedení DPH do řeckého právního řádu) se DPH vztahuje na poskytování zboží a služeb, poskytují-li se za úplatu. Podle převládajícího výkladu těchto ustanovení se poskytováním služeb za odměnu nerozumí výplata náhrady, která tak nepodléhá DPH, ale podléhá kolkovnému.

148

(149)  Podle § 2 zákona č. 2688/1999 ve spojení s § 362 zákona č. 1559/1950. Postojem Komise vyjádřeným v tomto rozhodnutí není dotčen postoj, který by k tomuto ustanovení mohla případně zaujmout v budoucnu.

149

(150)  Viz 188. a 203. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

150

(151)  Tento zvláštní režim lze změnit pouze v případě, že s tím společnost, jíž byl přiznán, souhlasí.

151

(152)  Ustanovení § 8 a 11 legislativního nařízení.

152

(153)  Lze také stanovit úpravu pro případ snížení obvykle platných limitů.

153

(154)  Takovéto opatření prezidentské nařízení neupravuje, nicméně řecké orgány jej uvedly v seznamu opatření poskytnutých v rámci tohoto zvláštního režimu v minulosti.

154

(155)  Podle § 9 odst. 2 prezidentského nařízení se tímto rozmnožením rozumí nárůst o více než polovinu částky, která odpovídá celkovým aktivům těchto společností, či o více než 1 milion USD.

155

(156)  Pokud zabavení nesměřuje k uspokojení potřeb ozbrojených sil v době války, a to pouze po dobu trvání takovéhoto konfliktu a s výhradou spravedlivé náhrady.

156

(157)  Nařízení také společnostem, na které se vztahuje, stanoví další výsady/podmínky: i) zvláštní podmínky repatriace úvěrů či základního kapitálu nebo povolení repatriovat úvěry či základní kapitál (až do výše 10 % objemu kapitálu dovezeného za rok), kumulativní remitence zisků (až do výše 12 % objemu kapitálu bez daně, jenž byl dovezen a nerepatriován, za rok) a remitence úroků (až do 10 % jejich ročního objemu), jakož i povolení převodu cizí měny, která je zapotřebí na platby za pronájem zařízení či jiných forem kapitálu pronajatého ze zahraničí, z Řecka; ii) nábor cizích státních příslušníků jakožto technického a administrativního personálu a povolení vyvézt částku, která odpovídá jejich odměně, v cizí měně, jakož i povolení vést účetnictví společnosti se záznamy v cizí měně.

157

(158)  Viz 213. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

158

(159)  Posouzením Komise v této věci nejsou dotčeny žádné kroky, jež k tomuto prezidentskému nařízení může případně podniknout.

159

(160)  V § 3 odst. 2 nařízení se orientačně odkazuje na některé z výsad a výjimek, které lze na základě jeho využití poskytnout. V § 5 odst. 3 legislativního nařízení č. 4256/1962, kterým se vykládá nařízení z roku 1953, se stanoví, že úprava případných dalších otázek, jež jakkoliv souvisejí s investicemi, s cílem dosáhnout účelu prezidentského nařízení, tj. přilákat zahraniční kapitál, je plně na uvážení správních orgánů, pokud tyto otázky nejsou v rozporu s jeho ustanoveními. Lze tedy vyvodit závěr, že stanovení nových podmínek a také „nástrojů“, jež mohou takovéto investice pro společnosti zatraktivnit, je plně na uvážení správních orgánů.

160

(161)  Viz 209. až 216. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení.

161

(162)  Viz 92. až 97. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí.

162

(163)  Věc C-487/06 P British Aggregates, Sb. rozh. 2008, s. I-10515, bod 92.

163

(164)  Tímto rozhodnutím není dotčen postoj, který může Komise k tomuto legislativnímu nařízení zaujmout.

164

(165)  Viz 21. a 22. bod odůvodnění sdělení Komise o zdanění.

165

(166)  Sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (Úř. věst. C 384, 10.12.1998, s. 3).

166

(167)  Viz 24. a 27. bod odůvodnění sdělení Komise o zdanění.

167

(168)  Viz například rozsudek Tribunálu ve věci T-445/05, Assogestioni et Fineco Asset Management v. Komise, bod 145 a citovaná judikatura.

168

(169)  Viz rozhodnutí Komise ve věci NN 27/96 Mezinárodní letiště ve Spatě.

169

(170)  Viz rozhodnutí Komise ve věci N 508/07 Ionia Odos, N 45/08 – Ergo Autokinetodromou Eleusina – Korinthos – Patra – Purgos – Tsakona, ve věci N 566/07 Aftokinitrodromos Korinthos-Tripoli-Kalamata kai klados Leftkro-Sparti, N 565/07 Dimossia chrimatodotissi tou ergou tou aftokinitodromou Kentrikis Elladas (E65), ve věci N 633/07 Dimossia chrimatodotissi ton tmimaton aftokinitodromou Maliakos – Klidi (tmima tou programmatos PATHÉ), Tempi – Skotina kai Evagelismos-Leptokarya a ve věci N 134/07 Ergo ipothalassias artirias Thessalonikis.

170

(171)  Spojené věci T-427/04 Francie v. Komise a T-17/05 France Telecom v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. II-0435, body 264–266; spojené věci C-474/09 P až C-476/09 P Territorio Histórico de Vizcaya – Diputación Foral de Vizcaya, Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava a Territorio Histórico de Guipúzcoa – Diputación Foral de Guipúzcoa v. Evropská komise, Sb. rozh. 2011, s. I-113, bod 70.

171

(172)  SA. 32866 (11/N) – Řecko – Broadband development in Greek rural areas.

172

(173)  Viz rozhodnutí Komise ve věci N 134/07 Ergo ipothalassias artirias Thessalonikis.

173

(174)  Viz rozhodnutí C(2013) 9253 final – státní podpora SA.36894, které se týká úpravy projektu Ionia Odos S.A.; rozhodnutí C(2013) 9275 final – státní podpora SA.36877, jež se týká úpravy projektu Aegean Motorway S.A.; rozhodnutí C(2013) 9253 final – státní podpora SA.36878, které se týká projektu Olympia Odos S.A. a rozhodnutí C(2013) 9274 final – státní podpora SA. 36893 ve prospěch projektu ústřední dálnice (E65).

174

(175)  Podle informací Komise byly dále daňové výjimky ve prospěch podniku PCT v každém případě zavedeny až zákonem, který koncesní smlouvu ratifikoval, a nikoliv samotnou koncesní smlouvou, protože řídicí orgán přístavu Pireus nemá pravomoc udělovat daňové výjimky. Na rozdíl od věcí, jichž se dovolávají řecké orgány a podnik PCT, měl koncesionář v tomto případě realizovat pouze a výlučně dotčený investiční projekt, a to bez státní či veřejné podpory jakéhokoliv druhu.

175

(176)  Věc 730/79 Philip Morris Recueil 1980, s. 267, bod 11, spojené věci T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až 607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98 Alzetta Mauro v. Komise, Recueil 2000, s. II-2325, bod 80.

176

(177)  Spojené věci T-298/97, T-312/97 a další Alzetta, Recueil 2000, s. II-2325, body 141 až 147; věc C-280/00 Altmark Trans, Recueil 2003, s. I-7747.

177

(178)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 18. prosince 2009 ve věci C21/09 (ex N 105/08, N 168/08 a N 169/08) – Řecko – Veřejné financování infrastruktury a zařízení v přístavu Pireus (Úř. věst. C 402, 29.12.2012, s. 25, body 90 a 91).

178

(179)  Viz spojené věci T-298/97, T-312/097 a další Alzetta, Recueil 2000, s. II-2325, bod 95; a věc 730/97 Philip Morris, Recueil 1980, s. 267, body 9 až 12.

179

(180)  Viz mimo jiné spojené věci Alzetta, bod 95.

180

(181)  Viz věc C-372/97 Itálie v. Komise, Recueil 2004, s. I-3679, bod 67, a judikatura zde citovaná.

181

(182)  Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 (Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13).

182

(183)  Viz § 8 zákona č. 3755/2009, který stanoví počátek platnosti tohoto zákona.

183

(184)  Viz kapitola 5 pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013 a rozhodnutí Komise ze dne 13. února 2008 ve věci C 7/08 (ex N 655/07) – Německo – Saský systém záruk za úvěry na provozní kapitál.

184

(185)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 31. srpna 2006 ve věci N 408/06 – Řecko – Mapa regionální podpory 2007–2013 (Úř. věst. C 286, 23.11.2006, s. 5).

185

(186)  Například investice na obnovu, náklady na dopravu či mzdové náklady.

186

(187)  Viz poznámka pod čarou č. 184.

187

(188)  KOM(2009) 279/4, bod 46.

188

(189)  KOM(2009) 8.

189

(190)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

190

(191)  Hospodářskou životaschopnost a ziskovost investičního projektu již navíc potvrdila skutečnost, že investice podniku PCT do přístavu Pireus už přinesly velmi pozitivní finanční výsledky.

191

(192)  Viz například věc C-348/93 Komise v. Itálie, Recueil 1995, s I-00673, bod 26, a judikatura zde citovaná.

192

(193)  Viz například spojené věci T-239/04 a T-323/04 Itálie a Brandt Italia SpA v. Komise, Sb. rozh. 2007, s. II-3265, body 153–154 a judikatura zde citovaná.

193

(194)  Nařízení Komise (EU) č. 1407/2013 ze dne 18. prosince 2013 o použití článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie na podporu de minimis (Úř. věst. L 352, 24.12.2013, s. 1).

194

de minimis

(195)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

195

(196)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

196

---