# Službeni list C 106/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 106 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.20. ožujka 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 106

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.20. ožujka 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europski odbor za sistemske rizike |
| 2019/C 106/01 ESRB/2019/1 | Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 15. siječnja 2019. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2019/1) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

2019/C 106/01 ESRB/2019/1

Preporuka Europskog odbora za sistemske rizike оd 15. siječnja 2019. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (ESRB/2019/1)

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 106/02 | Tečajna lista eura | 11 |
| 2019/C 106/03 | Provedbena odluka Komisije оd 14. ožujka 2019. o objavi u Službenom listu Europske unije jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina (El Vicario (ZOI)) | 12 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 106/02

Tečajna lista eura

11

2019/C 106/03

Provedbena odluka Komisije оd 14. ožujka 2019. o objavi u Službenom listu Europske unije jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina (El Vicario (ZOI))

12

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo |
| 2019/C 106/04 | Poziv na podnošenje prijedloga – GR/002/2019 – Pružanje potpore mreži tužitelja za intelektualno vlasništvo | 23 |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 106/05 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9334 – GTCR/Apax Partners/Dolphin TopCo) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 26 |

V   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo

2019/C 106/04

Poziv na podnošenje prijedloga – GR/002/2019 – Pružanje potpore mreži tužitelja za intelektualno vlasništvo

23

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 106/05

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9334 – GTCR/Apax Partners/Dolphin TopCo) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

26

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europski odbor za sistemske rizike

| 20.3.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 106/1

---

PREPORUKA EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE

оd 15. siječnja 2019.

o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike

(ESRB/2019/1)

(2019/C 106/01)

OPĆI ODBOR EUROPSKOG ODBORA ZA SISTEMSKE RIZIKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o makrobonitetnom nadzoru financijskog sustava Europske unije i osnivanju Europskog odbora za sistemske rizike (1), a posebno njezin članak 3. i članke od 16. do 18.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (2), a osobito njezin članak 458. stavak 8.,

uzimajući u obzir Odluku ESRB/2011/1 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. siječnja 2011. o donošenju Poslovnika Europskog odbora za sistemske rizike (3), a osobito njezine članke od 18. do 20.,

budući da:

| (1) | Radi osiguranja učinkovitih i dosljednih mjera nacionalne makrobonitetne politike, važno je dopuniti obveznu uzajamnost koja se zahtjeva na temelju prava Unije s dobrovoljnom uzajamnosti. |
| --- | --- |

(1)

Radi osiguranja učinkovitih i dosljednih mjera nacionalne makrobonitetne politike, važno je dopuniti obveznu uzajamnost koja se zahtjeva na temelju prava Unije s dobrovoljnom uzajamnosti.

| (2) | Cilj okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, koji je utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (4), jest osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženostima i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Cilj okvira za dobrovoljnu uzajamnost za mjere makrobonitetne politike, koji je utvrđen Preporukom ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike (4), jest osigurati da se sve mjere makrobonitetne politike, koje se temelje na izloženostima i koje se primjenjuju u jednoj državi članici, uzajamno primjenjuju u drugim državama članicama.

| (3) | U skladu s Preporukom ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike (5), Preporuka ESRB/2015/2 izmijenjena je kako bi se preporučila jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koji primjenjuje središnja banka Eesti Pank u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU (6) na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Preporukom ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike (5), Preporuka ESRB/2015/2 izmijenjena je kako bi se preporučila jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koji primjenjuje središnja banka Eesti Pank u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU (6) na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji.

| (4) | Slijedom toga, u skladu s Preporukom ESRB/2017/4 (7), Preporuka ESRB/2015/2 izmijenjena je kako bi se preporučilo odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijskih usluga prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB međutim može preporučiti drugačiji prag ako to procijeni potrebnim. |
| --- | --- |

(4)

Slijedom toga, u skladu s Preporukom ESRB/2017/4 (7), Preporuka ESRB/2015/2 izmijenjena je kako bi se preporučilo odgovarajućem nadležnom tijelu za primjenu mjera da predloži najviši mogući prag značajnosti za podnošenje zahtjeva za uzajamno postupanje Europskom odboru za sistemske rizike (ESRB), ispod kojeg se izloženost pojedinačnog pružatelja financijskih usluga prema utvrđenom makrobonitetnom riziku u državi u kojoj tijelo za primjenu mjera primjenjuje mjeru makrobonitetne politike može smatrati da nije značajna. ESRB međutim može preporučiti drugačiji prag ako to procijeni potrebnim.

| (5) | U travnju 2018., u skladu s člankom 133. stavkom 10. točkom (b) Direktive 2013/36/EU, Eesti Pank je provjerila zaštitni sloj za sistemski rizik i ponovno odredila stopu zaštitnog sloja od jedan posto za sistemski rizik koja se primjenjuje na sve domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji. |
| --- | --- |

(5)

U travnju 2018., u skladu s člankom 133. stavkom 10. točkom (b) Direktive 2013/36/EU, Eesti Pank je provjerila zaštitni sloj za sistemski rizik i ponovno odredila stopu zaštitnog sloja od jedan posto za sistemski rizik koja se primjenjuje na sve domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji.

| (6) | Slijedom zahtjeva središnje banke Eesti Pank upućenog ESRB-u, Opći odbor ESRB-a odlučio je preporučiti najviši mogući prag značajnosti od 250 milijuna eura za izloženosti u Estoniji radi usmjeravanja primjene načela de minimis od strane države članice koja uzajamno primjenjuje mjeru na uzajamnu primjenu jednopostotne stope zaštitnog sloja za sistemski rizik koji je odredila Estonija, čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB u skladu s Preporukom ESRB/2016/4. |
| --- | --- |

(6)

Slijedom zahtjeva središnje banke Eesti Pank upućenog ESRB-u, Opći odbor ESRB-a odlučio je preporučiti najviši mogući prag značajnosti od 250 milijuna eura za izloženosti u Estoniji radi usmjeravanja primjene načela de minimis od strane države članice koja uzajamno primjenjuje mjeru na uzajamnu primjenu jednopostotne stope zaštitnog sloja za sistemski rizik koji je odredila Estonija, čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB u skladu s Preporukom ESRB/2016/4.

| (7) | Nadalje, od 31. prosinca 2018., na kreditne institucije s odobrenjem za rad u Švedskoj, i koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima sukladno članku 458. stavku 2. točki (d) podtočki vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, primjenjuje se posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama. |
| --- | --- |

(7)

Nadalje, od 31. prosinca 2018., na kreditne institucije s odobrenjem za rad u Švedskoj, i koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima sukladno članku 458. stavku 2. točki (d) podtočki vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, primjenjuje se posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama.

| (8) | Postupajući po zahtjevu Finansinspektionen upućenom ESRB-u na temelju članka 458. stavka 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 i radi sprječavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje se primjenjuju u Švedskoj u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, Opći odbor ESRB-a odlučio je uključiti ovu mjeru na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2. |
| --- | --- |

(8)

Postupajući po zahtjevu Finansinspektionen upućenom ESRB-u na temelju članka 458. stavka 8. Uredbe (EU) br. 575/2013 i radi sprječavanja ostvarenja negativnih prekograničnih učinaka u obliku curenja i regulatorne arbitraže koji mogu nastati zbog provedbe mjera makrobonitetne politike koje se primjenjuju u Švedskoj u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013, Opći odbor ESRB-a odlučio je uključiti ovu mjeru na popis mjera makrobonitetne politike za koje se preporučuje uzajamna primjena na temelju Preporuke ESRB/2015/2.

| (9) | Opći odbor je također odlučio preporučiti najviši mogući prag značajnosti od 5 milijardi SEK za izloženosti u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane države članice koja uzajamno primjenjuju mjeru. |
| --- | --- |

(9)

Opći odbor je također odlučio preporučiti najviši mogući prag značajnosti od 5 milijardi SEK za izloženosti u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane države članice koja uzajamno primjenjuju mjeru.

| (10) | Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(10)

Preporuku ESRB/2015/2 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIO JE OVU PREPORUKU:

IZMJENE

Preporuka ESRB/2015/2 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u odjeljku 1., potpreporuka C(1) zamjenjuje se sljedećim:






  „1. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se da se sljedeće mjere, kao što je dalje opisano u Prilogu, uzajamno primjenjuju:
  Estonija:






  — | jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji |
| --- | --- | --- | --- |

1.

u odjeljku 1., potpreporuka C(1) zamjenjuje se sljedećim:

„1.

Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju mjere makrobonitetne politike koje su donijela druga odgovarajuća tijela i čiju je uzajamnu primjenu preporučio ESRB. Preporučuje se da se sljedeće mjere, kao što je dalje opisano u Prilogu, uzajamno primjenjuju:

Estonija:

—

jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji

Finska:

| — | donji prag od 15 % za prosječni ponder rizika za stambene kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Finskoj i koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima za izračun regulatornog kapitala; |
| --- | --- |

—

donji prag od 15 % za prosječni ponder rizika za stambene kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Finskoj i koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima za izračun regulatornog kapitala;

Belgija:

| — | dodatni ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, primjenjivo u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Belgiji, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornog kapitala, a sastoji se od:






  (a) | paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i |
| --- | --- | --- |

—

dodatni ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, primjenjivo u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 na kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Belgiji, koje primjenjuju IRB pristup za izračun regulatornog kapitala, a sastoji se od:

(a)

paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i

| (b) | proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. |
| --- | --- |

(b)

proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji.

Francuska:

| — | strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto priznatog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra. |
| --- | --- |

—

strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto priznatog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra.

Švedska:

| — | Posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun regulatornog kapitala.”; |
| --- | --- |

—

Posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun regulatornog kapitala.”;

| 2. | Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci. |
| --- | --- |

2.

Prilog se zamjenjuje Prilogom ovoj Preporuci.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. siječnja 2019.

Francesco MAZZAFERRO

Voditelj Tajništva ESRB-a,

u ime Općeg odbora ESRB-a

---

(1)  SL L 331, 15.12.2010., str. 1.

1

(2)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

2

(3)  SL C 58, 24.2.2011., str. 4.

3

(4)  Preporuka ESRB/2015/2 Europskog odbora za sistemske rizike od 15. prosinca 2015. o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 97, 12.3.2016., str. 9.).

4

(5)  Preporuka ESRB/2016/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 24. lipnja 2016. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 290, 10.8.2016., str. 1.).

5

(6)  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

6

(7)  Preporuka ESRB/2017/4 Europskog odbora za sistemske rizike od 20. listopada 2017. o izmjeni Preporuke ESRB/2015/2 o procjeni prekograničnih učinaka mjera makrobonitetne politike i o dobrovoljnoj uzajamnosti za mjere makrobonitetne politike (SL C 431, 15.12.2017., str. 1.).

7

---

PRILOG

Prilog Preporuci ESRB/2015/2 zamjenjuje se sljedećim:

„Prilog

Estonija

jednopostotna stopa zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji

I.   Opis mjere

| 1. | Estonska mjera sastoji se od jednopostotne stope zaštitnog sloja za sistemski rizik koja se primjenjuje u skladu s člankom 133. Direktive 2013/36/EU na domaće izloženosti svih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u Estoniji. |
| --- | --- |

1.

II.   Uzajamna primjena

| 2. | Kada su države članice prenijele članak 134. Direktive 2013/36/EU u nacionalno pravo, odgovarajućim tijelima se preporučuje da uzajamno primjene estonsku mjeru za izloženosti institucija koje imaju domaće odobrenje za rad, a nalaze se u Estoniji, u skladu s člankom 134. stavkom 1. Direktive 2013/36/EU. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz potpreporuke C(3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kada države članice nisu prenijele članak 134. Direktive 2013/36/EU u nacionalno pravo, odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjene estonsku mjeru za izloženosti institucija koje imaju domaće odobrenje za rad, a nalaze se u Estoniji, u skladu s potpreporukom C(2). Odgovarajućim tijelima se preporučuje da donesu istovjetnu mjeru u roku od šest mjeseci. |
| --- | --- |

3.

III.   Prag značajnosti

| 4. | Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 250 milijarde eura radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. |
| --- | --- |

4.

| 5. | U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, s IRB pristupom koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama u Belgiji koje su ispod praga značajnosti od 2 milijarde eura. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju belgijsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se povrijedi prag značajnosti od 250 milijarde eura. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ako ne postoje kreditne institucije s IRB pristupom koje imaju odobrenje za rad u drugim državama članicama s podružnicama koje se nalaze u Finskoj ili koje izravno pružaju financijske usluge u Finskoj, a koje imaju izloženosti od 1 milijarde eura ili više u odnosu na finsko hipotekarno tržište, odgovarajuća tijela država članica mogu odlučiti da tu mjeru uzajamno ne primjenjuju, kako je utvrđeno u Odjeljku 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 250 milijarde eura. |
| --- | --- |

6.

| 7. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 2 milijarde eura je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.”. |
| --- | --- |

7.

Finska

Posebna najniža razina od 15 % specifična za određenu kreditnu instituciju za prosječni ponder rizika za kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj koja važi za sve kreditne institucije koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) (dalje u tekstu „kreditne institucije s IRB pristupom”) u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013.

I.   Opis mjere

| 1. | Finska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 sastoji se od donjeg praga od 15 % specifičnog za određenu kreditnu instituciju, za prosječni ponder rizika za kreditne institucije s IRB pristupom, na razini portfelja za stambene kredite osigurane stambenim nekretninama u Finskoj. |
| --- | --- |

1.

II.   Uzajamna primjena

| 2. | U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju finsku mjeru te da ju primijene na portfelje hipotekarnih kredita za stanovništvo osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj, koje drže kreditne institucije s IRB pristupom, a koje su odobrile podružnice koje su dobile odobrenje za rad u matičnoj državi i nalaze se u Finskoj. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz potpreporuke C(3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odgovarajućim tijelima također se preporučuje uzajamna primjena finske mjere te primjena na portfelje hipotekarnih kredita za stanovništvo osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj, koje drže kreditne institucije s IRB pristupom, koje su odobrene izravno preko granica od strane kreditnih institucija koje imaju sjedište u njihovim odnosnim državama. Za potrebe ovog stavka, primjenjuje se rok iz potpreporuke C(3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovom području nadležnosti koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru u roku od četiri mjeseca. |
| --- | --- |

4.

III.   Prag značajnosti

| 5. | Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti od 1 milijarde eura izloženosti tržištu hipotekarnih kredita osiguranih stambenim nekretninama u Finskoj radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane država članica koje uzajamno primjenjuju mjeru. |
| --- | --- |

5.

| 6. | U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine kreditne institucije s IRB pristupom čiji portfelji hipotekarnih kredita za stanovništvo osigurani stambenim nekretninama u Finskoj nisu značajni i ispod su praga značajnosti od 1 milijarde eura. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 1 milijarde eura. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ako ne postoje kreditne institucije s IRB pristupom koje imaju odobrenje za rad u drugim državama članicama s podružnicama koje se nalaze u Finskoj ili koje izravno pružaju financijske usluge u Finskoj, a koje imaju izloženosti od 1 milijarde eura ili više u odnosu na finsko hipotekarno tržište, odgovarajuća tijela država članica mogu odlučiti da tu mjeru uzajamno ne primjenjuju, kako je utvrđeno u Odjeljku 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju mjeru kada kreditna institucija s IRB pristupom prijeđe prag od 1 milijarde eura. |
| --- | --- |

7.

Belgija

Dodatni ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, određen kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Belgiji koje primjenjuju IRB pristup, koji se primjenjuje u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013. Dodatni ponder rizika sastoji se od dva dijela:

| (a) | paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i |
| --- | --- |

(a)

paušalnog dodatnog pondera rizika od 5 postotnih bodova; i

| (b) | proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. |
| --- | --- |

(b)

proporcionalnog dodatnog pondera rizika koji se sastoji od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji.

I.   Opis mjere

| 1. | Belgijska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 i određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Belgiji koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od dodatnog pondera rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koja se sastoji od dva dijela:






  (a) | Prvi dio sastoji se od povećanja od 5 postotnih bodova na ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koji je dobiven nakon izračuna drugog dijela dodatnog pondera rizika u skladu s točkom (b). |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

Prvi dio sastoji se od povećanja od 5 postotnih bodova na ponder rizika za izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji, koji je dobiven nakon izračuna drugog dijela dodatnog pondera rizika u skladu s točkom (b).

| (b) | Drugi dio sastoji se od povećanja pondera rizika od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednosti izloženosti. |
| --- | --- |

(b)

Drugi dio sastoji se od povećanja pondera rizika od 33 posto izloženošću ponderiranog prosjeka pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu osiguran stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih kredita izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednosti izloženosti.

II.   Uzajamna primjena

| 2. | U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru primjenjujući ju na podružnice koje se nalaze u Belgiji domaćih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad i koriste IRB pristup u roku određenom u potpreporuci C(3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Odgovarajućim tijelima preporučuje se da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru primjenjujući ju na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu osiguranu stambenim nekretninama koje se nalaze u Belgiji. U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima preporučuje se da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo za primjenu mjera primjenjuje u Belgiji u roku određenom u potpreporuci C(3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovom području nadležnosti, odgovarajućim tijelima preporučuje se primijeniti, nakon savjetovanja s ESRB-om, mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovom području nadležnosti koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu, uključujući donošenje nadzornih mjera i nadzornih ovlasti utvrđenih u glavi VII. poglavlju 2. odjeljku IV. Direktive 2013/36/EU. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

4.

III.   Prag značajnosti

| 5. | Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 2 milijarde eura radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. |
| --- | --- |

5.

| 6. | U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, s IRB pristupom koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu osigurane stambenim nekretninama u Belgiji koje su ispod praga značajnosti od 2 milijarde eura. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju belgijsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se povrijedi prag značajnosti od 2 milijarde eura. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Belgiji ili koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu osiguranu stambenim nekretninama u Belgiji, a koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženost od 2 milijarde eura ili višu prema belgijskom tržištu stambenih nekretnina, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene belgijsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju belgijsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup prijeđe prag od 2 milijarde eura. |
| --- | --- |

7.

| 8. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 2 milijarde eura je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti.”. |
| --- | --- |

8.

Francuska

Strože ograničenje velike izloženosti iz članka 395. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, koje se primjenjuje na izloženosti prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj na 5 posto priznatog kapitala, što se u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 primjenjuje na globalne sistemski važne institucije (GSV institucije) i ostale sistemski važne institucije (OSV institucije) na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra.

I.   Opis mjere

| 1. | Francuska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom ii. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena GSV institucijama i OSV institucijama na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra (ne na potkonsolidiranoj razini), sastoji se od strožeg ograničenja velike izloženosti na 5 posto njihovog priznatog kapitala, primjenjivo na izloženost prema visoko zaduženim velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nefinancijsko društvo se definira kao fizička ili pravna osoba privatnog prava koja ima sjedište u Francuskoj i koja, na svojoj razini i na najvišoj razini konsolidacije, pripada sektoru nefinancijskih društava kako je definiran u točki 2.45 Priloga A Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Mjera se primjenjuje na izloženost prema nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj i na izloženost prema grupama povezanih nefinancijskih društava kako slijedi:






  (a) | Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koje ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, mjera se primjenjuje na zbroj neto izloženosti prema grupi i svim njezinim povezanim subjektima u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koje ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije u Francuskoj, mjera se primjenjuje na zbroj neto izloženosti prema grupi i svim njezinim povezanim subjektima u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013;

| (b) | Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koje ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske, mjera se primjenjuje na zbroj:






  i. | izloženosti prema onim nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj; |
| --- | --- | --- |

(b)

Za nefinancijska društva koja su dio grupe povezanih nefinancijskih društava koje ima sjedište na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske, mjera se primjenjuje na zbroj:

i.

izloženosti prema onim nefinancijskim društvima koja imaju sjedište u Francuskoj;

| ii. | izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu preko kojih nefinancijska društva navedena pod točkom i. imaju izravnu ili neizravnu kontrolu u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; i |
| --- | --- |

ii.

izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu preko kojih nefinancijska društva navedena pod točkom i. imaju izravnu ili neizravnu kontrolu u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013; i

| iii. | izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu koja ekonomski ovise o nefinancijskim društvima navedenim u točki i. u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

iii.

izloženosti prema subjektima u Francuskoj ili u inozemstvu koja ekonomski ovise o nefinancijskim društvima navedenim u točki i. u smislu točke (39) članka 4. stavka 1. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Nefinancijska društva koja nemaju sjedište u Francuskoj i koja nisu društvo kćer, niti su subjekt ekonomski ovisan o nefinancijskom društvu koje ima sjedište u Francuskoj, a niti su pod njegovom izravnom ili neizravnom kontrolom, stoga su izvan područja primjene mjere.

U skladu s člankom 395. stavak 1. Uredbe (EU) br. 575/2013, mjera se primjenjuje nakon uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i iznimaka u skladu s člancima od 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

| 4. | GSV institucija ili OSV institucija mora nefinancijsko društvo koje ima sjedište u Francuskoj smatrati velikim, ako je njegova izvorna izloženost prema nefinancijskom društvu ili prema grupi povezanih nefinancijskih društava u smislu stavka 3., jednaka ili veća od 300 milijuna eura. Vrijednost originalne izloženosti se izračunava u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije uzimanja u obzir učinaka tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013, o kojima se izvješćuje u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014 (2). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Smatra se da je nefinancijsko društvo visoko zaduženo ako ima omjer financijske poluge veći od 100 posto, a omjer pokrivenosti financijskih troškova je ispod tri, obračunato na najvišoj razini konsolidacije grupe kako slijedi:






  (a) | Omjer financijske poluge je omjer između ukupnog duga umanjenog za novac i vlasničke vrijednosne papire; i |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

Omjer financijske poluge je omjer između ukupnog duga umanjenog za novac i vlasničke vrijednosne papire; i

| (b) | Omjer pokrivenosti financijskih troškova je omjer između, s jedne strane, dodane vrijednosti uvećano za subvencije za poslovanje umanjeno za: i. plaće, ii. poreze i carine na poslovanje, iii. druge neto redovne troškove poslovanja isključujući neto kamate i slične troškove, i iv. amortizaciju i otplatu te, s druge strane, kamata i sličnih troškova. |
| --- | --- |

(b)

Omjer pokrivenosti financijskih troškova je omjer između, s jedne strane, dodane vrijednosti uvećano za subvencije za poslovanje umanjeno za: i. plaće, ii. poreze i carine na poslovanje, iii. druge neto redovne troškove poslovanja isključujući neto kamate i slične troškove, i iv. amortizaciju i otplatu te, s druge strane, kamata i sličnih troškova.

Omjeri se izračunavaju temeljem računovodstvenih agregata definiranim u skladu s primjenjivim standardima, kako su prikazani u financijskim izvještajima nefinancijskog društva koje je, prema potrebi ovjerio ovlašteni računovođa.

II.   Uzajamna primjena

| 6. | Odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju francusku mjeru primjenjujući ju na GSV institucije i OSV institucije koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije u okviru područja nadležnosti njihovog bonitetnog parametra. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, u skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima se preporučuje da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima preporučuje se da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

7.

III.   Prag značajnosti

| 8. | Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 2 milijarde eura radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru koja se sastoji od:






  (a) | Praga od 2 milijarde EUR za ukupne originalne izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije u okviru područja nadležnosti bonitetnog parametra, prema francuskom sektoru nefinancijskih društava; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

Praga od 2 milijarde EUR za ukupne originalne izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije u okviru područja nadležnosti bonitetnog parametra, prema francuskom sektoru nefinancijskih društava;

| (b) | Praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na GSV institucije i OSV institucije koje imaju domaće odobrenje za rad, koje imaju jednak ili prelaze prag naveden pod točkom (a) za:






  i. | pojedinačnu originalnu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj; |
| --- | --- | --- |

(b)

Praga od 300 milijuna EUR primjenjivog na GSV institucije i OSV institucije koje imaju domaće odobrenje za rad, koje imaju jednak ili prelaze prag naveden pod točkom (a) za:

i.

pojedinačnu originalnu izloženost prema nefinancijskom društvu sa sjedištem u Francuskoj;

| ii. | zbroj originalnih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, koje na najvišoj razini konsolidacije ima sjedište u Francuskoj, obračunato u skladu sa stavkom 3.(a); |
| --- | --- |

ii.

zbroj originalnih izloženosti prema grupi povezanih nefinancijskih društava, koje na najvišoj razini konsolidacije ima sjedište u Francuskoj, obračunato u skladu sa stavkom 3.(a);

| iii. | zbroj originalnih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako se izvještava u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014; |
| --- | --- |

iii.

zbroj originalnih izloženosti prema nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj koja su dio grupe povezanih društava sa sjedištem na najvišoj razini konsolidacije izvan Francuske kako se izvještava u obrascima C 28.00 i C 29.00 Priloga VIII. Provedbene uredbe (EU) br. 680/2014;

| (c) | Prag od 5 posto priznatog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

(c)

Prag od 5 posto priznatog kapitala GSV institucije ili OSV institucije na najvišoj razini konsolidacije, za izloženosti utvrđene pod (b) nakon što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013.

Pragovi navedeni u stavcima (b) i (c) trebaju se primijeniti bez obzira je li odnosni subjekt ili nefinancijsko društvo visoko zaduženo ili nije.

Vrijednost originalne izloženosti navedena u stavcima (a) i (b) treba se izračunati u skladu s člancima 389. i 390. Uredbe (EU) br. 575/2013 prije nego što je uzet u obzir učinak tehnika smanjenja kreditnog rizika i izuzeća iz članaka 399. do 403. Uredbe (EU) br. 575/2013 kako se izvještava u skladu s člankom 9. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 680/2014.

| 9. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine GSV institucije ili OSV institucije koje imaju domaću dozvolu za rad, na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra, koje ne krše kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. Prilikom primjene praga značajnosti, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značajnost izloženosti GSV institucija ili OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava, kao i koncentraciju izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te se preporučuje da, kada je prekršen kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8., primijene francusku mjeru na prethodno izuzete GSV institucije ili OSV institucije koje imaju domaću dozvolu za rad na najvišoj razini konsolidacije svojeg bankarskog bonitetnog parametra. Odgovarajuća tijela se također potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ako nema GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidacije njihovog bankarskog bonitetnog parametra koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici i koje su izložene francuskom sektoru nefinancijskih društava iznad praga značajnosti navedenog u stavku 8., odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene francusku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela trebala bi pratiti značaj izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema francuskom sektoru nefinancijskih društava kao i koncentraciju izloženosti GSV institucija i OSV institucija koje imaju domaću dozvolu za rad prema velikim nefinancijskim društvima sa sjedištem u Francuskoj, te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju francusku mjeru kada GSV institucija ili OSV institucija na najvišoj razini konsolidiranosti svog bankarskog bonitetnog parametra premaši kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. Odgovarajuća tijela se također potiče da drugim sudionicima na tržištu u svojim državama signaliziraju sistemske rizike povezane s povećanom financijskom polugom velikih nefinancijskih društava sa sjedištem u Francuskoj. |
| --- | --- |

10.

| 11. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, kombinirani prag značajnosti naveden u stavku 8. je preporučena maksimalna razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu, prema potrebi, ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

11.

Švedska

Posebni donji prag od 25 posto specifičan za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osiguran nekretninama u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d) podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 za kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj, koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting sustavima za izračun regulatornog kapitala.

I.   Opis mjere

| 1. | Švedska mjera, primijenjena u skladu s člankom 458. stavkom 2. točkom (d), podtočkom vi. Uredbe (EU) br. 575/2013 određena kreditnim institucijama koje imaju odobrenje za rad u Švedskoj koje primjenjuju IRB pristup, sastoji se od posebnog donjeg praga od 25 posto specifičnog za određenu kreditnu instituciju za izloženošću ponderirani prosjek pondera rizika koji se primjenjuje na portfelj izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izloženošću ponderiran prosjek je prosjek pondera rizika pojedinačnih izloženosti izračunan u skladu s člankom 154. Uredbe (EU) br. 575/2013, ponderiran odgovarajućom vrijednosti izloženosti. |
| --- | --- |

2.

II.   Uzajamna primjena

| 3. | U skladu s člankom 458. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 575/2013, odgovarajućim tijelima država članica preporučuje se da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru primjenjujući ju na podružnice koje se nalaze u Švedskoj domaćih kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad i koriste IRB pristup u roku određenom u potpreporuci C(3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Odgovarajućim tijelima se preporučuje se da uzajamno primjene švedsku mjeru primjenjujući ju na domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad i koje primjenjuju IRB pristup, koje imaju izravnu izloženost prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj, osigurane nekretninama. U skladu s potpreporukom C(2), odgovarajućim tijelima se preporučuje da primjenjuju istu mjeru kao onu koju nadležno tijelo za primjenu mjera primjenjuje u Švedskoj u roku određenom u potpreporuci C(3). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ako ista mjera makrobonitetne politike nije raspoloživa u njihovoj državi, odgovarajućim tijelima se preporučuje da nakon savjetovanja s ESRB-om, primijene mjeru makrobonitetne politike raspoloživu u njihovoj državi koja ima učinak koji je istovjetan gore navedenoj mjeri preporučenoj za uzajamnu primjenu. Odgovarajućim tijelima se preporučuje da donesu istovjetnu mjeru najkasnije četiri mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske Unije. |
| --- | --- |

5.

III.   Prag značajnosti

| 6. | Ova se mjera dopunjuje pragom značajnosti specifičnim za određenu instituciju od 5 milijardi SEK radi usmjeravanja moguće primjene načela de minimis od strane odgovarajućih tijela koja uzajamno primjenjuju mjeru. |
| --- | --- |

6.

| 7. | U skladu s Odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odgovarajuća tijela država članica mogu izuzeti pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad, s IRB pristupom koje nemaju značajne izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj osigurane nekretninama koje su ispod praga značajnosti od 5 milijardi SEK. Kada primjenjuju prag značajnosti, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da primjenjuju švedsku mjeru na prethodno izuzete pojedine domaće kreditne institucije koje imaju odobrenje za rad kada se povrijedi prag značajnosti od 5 milijardi SEK. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ako nema kreditnih institucija koje imaju odobrenje za rad u dotičnoj državi članici s podružnicama koje se nalaze u Švedskoj ili koje imaju izravne izloženosti prema stanovništvu u odnosu na dužnike sa sjedištem u Švedskoj osigurane nekretninama, a koje primjenjuju IRB pristup i koje imaju izloženosti prema stanovništvu od 5 milijardi SEK ili više prema dužnicima sa sjedištem u Švedskoj osigurane nekretninama, odgovarajuća tijela dotičnih država članica mogu, u skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, odlučiti da uzajamno ne primijene švedsku mjeru. U ovom slučaju, odgovarajuća tijela bi trebala pratiti značaj izloženosti te im se preporučuje da uzajamno primjenjuju švedsku mjeru kada kreditna institucija koja primjenjuje IRB pristup prijeđe prag od 5 milijardi SEK. |
| --- | --- |

8.

| 9. | U skladu s odjeljkom 2.2.1. Preporuke ESRB/2015/2, prag značajnosti od 5 milijardi SEK je najviša preporučena razina praga. Odgovarajuća tijela koja uspostavljaju uzajamnost mogu stoga, prema potrebi, umjesto primjene preporučenog praga odrediti niži prag za svoju državu ili uzajamno primijeniti mjeru bez praga značajnosti. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 680/2014 od 16. travnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda o nadzornom izvješćivanju institucija u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 191, 28.6.2014., str. 1).

2

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 20.3.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 106/11

---

Tečajna lista eura (1)

19. ožujka 2019.

(2019/C 106/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1358 |
| JPY | japanski jen | 126,59 |
| DKK | danska kruna | 7,4624 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85548 |
| SEK | švedska kruna | 10,4485 |
| CHF | švicarski franak | 1,1353 |
| ISK | islandska kruna | 132,70 |
| NOK | norveška kruna | 9,6745 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,604 |
| HUF | mađarska forinta | 313,22 |
| PLN | poljski zlot | 4,2879 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7585 |
| TRY | turska lira | 6,2191 |
| AUD | australski dolar | 1,5986 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5060 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,9161 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6535 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5342 |
| KRW | južnokorejski von | 1 283,15 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,3726 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6237 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4168 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 099,97 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6232 |
| PHP | filipinski pezo | 60,029 |
| RUB | ruski rubalj | 73,1062 |
| THB | tajlandski baht | 35,982 |
| BRL | brazilski real | 4,2878 |
| MXN | meksički pezo | 21,5793 |
| INR | indijska rupija | 78,3510 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1358

JPY

japanski jen

126,59

DKK

danska kruna

7,4624

GBP

funta sterlinga

0,85548

SEK

švedska kruna

10,4485

CHF

švicarski franak

1,1353

ISK

islandska kruna

132,70

NOK

norveška kruna

9,6745

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,604

HUF

mađarska forinta

313,22

PLN

poljski zlot

4,2879

RON

rumunjski novi leu

4,7585

TRY

turska lira

6,2191

AUD

australski dolar

1,5986

CAD

kanadski dolar

1,5060

HKD

hongkonški dolar

8,9161

NZD

novozelandski dolar

1,6535

SGD

singapurski dolar

1,5342

KRW

južnokorejski von

1 283,15

ZAR

južnoafrički rand

16,3726

CNY

kineski renminbi-juan

7,6237

HRK

hrvatska kuna

7,4168

IDR

indonezijska rupija

16 099,97

MYR

malezijski ringit

4,6232

PHP

filipinski pezo

60,029

RUB

ruski rubalj

73,1062

THB

tajlandski baht

35,982

BRL

brazilski real

4,2878

MXN

meksički pezo

21,5793

INR

indijska rupija

78,3510

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 20.3.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/12 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 106/12

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE

оd 14. ožujka 2019.

o objavi u Službenom listu Europske unije jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina

(„El Vicario” (ZOI))

(2019/C 106/03)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 97. stavak 3.,

budući da:

| (1) | Španjolska je zatražila zaštitu naziva „El Vicario” u skladu s dijelom II. glavom II. poglavljem I. odjeljkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(1)

Španjolska je zatražila zaštitu naziva „El Vicario” u skladu s dijelom II. glavom II. poglavljem I. odjeljkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (2) | U skladu s člankom 97. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su uvjeti utvrđeni člancima od 93. do 96., člankom 97. stavkom 1. te člancima 100., 101. i 102. navedene uredbe ispunjeni. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 97. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013, Komisija je razmotrila taj zahtjev i utvrdila da su uvjeti utvrđeni člancima od 93. do 96., člankom 97. stavkom 1. te člancima 100., 101. i 102. navedene uredbe ispunjeni.

| (3) | Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, u Službenom listu Europske unije trebalo bi stoga objaviti jedinstveni dokument iz članka 94. stavka 1. točke (d) te uredbe i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz nacionalnog postupka za razmatranje zahtjeva za zaštitu naziva „El Vicario”, |
| --- | --- |

(3)

Kako bi se omogućilo podnošenje prigovora u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013, u Službenom listu Europske unije trebalo bi stoga objaviti jedinstveni dokument iz članka 94. stavka 1. točke (d) te uredbe i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda iz nacionalnog postupka za razmatranje zahtjeva za zaštitu naziva „El Vicario”,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Jedinstveni dokument sastavljen u skladu s člankom 94. stavkom 1. točkom (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda za naziv „El Vicario” (ZOI) nalaze se u Prilogu ovoj Odluci.

U skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 prigovor na zaštitu naziva iz prvog stavka ovog članka može se podnijeti u roku od dva mjeseca od datuma objave ove Odluke u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 14. ožujka 2019.

Za Komisiju

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

---

PRILOG

JEDINSTVENI DOKUMENT

„El Vicario”

PDO-ES-N1634

Datum podnošenja zahtjeva: 16.4.2012.

1.   Nazivi koje je potrebno upisati u registar

El Vicario

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od grožđa i vina

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Bijelo vino djelomično fermentirano u bačvi, bijelo vino od crnoga grožđa i ružičasto vino

Bijela su vina limunžute do zlatnožute boje sa zlaćanim nijansama, a čeličnožute do blijedoružičaste ako se proizvode od crnoga grožđa. Ružičasta vina boje su maline, intenzivne i živahne nijanse, s blagim ljubičastim tonovima. Bistra su i glicerolna.

U mirisu se osjete arome tropskog i ljetnog voća s balzamičnim notama eukaliptusa, a u ružičastim vinima note anisa.

Po okusu su puna i svježa. Bijela vina imaju aromu mlijeka i citrusnu aromu grejpa, a vina koja se proizvode od crnoga grožđa karakterizira aroma svježe trave sa slanim notama. Ružičasta su vina puna, okus im dugo ostaje u ustima te imaju bogat voćni okus.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | (*1) |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11,5 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 150 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

(*1)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11,5

Najmanji ukupni udio kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri):

150

Poluslatko bijelo vino

Limunžute do zlatne boje, svijetlo, bistro i gusto.

Karakteriziraju ga tropske arome uz note svježe mente.

Vrlo nježnog, voćnog, svježe kiselog okusa. Podsjećaju na voćni sirup i tropsko voće.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | (*2) |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 9 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,7 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 200 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

(*2)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

9

Najmanji ukupni udio kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,7

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri):

200

Crna vina proizvedena od mješavina autohtonih i stranih sorti

Izgled: crvene boje višnje sa srednjim do visokim slojem. Bistra. Mogu sadržavati mali ostatak tartarata ili polimeriziranih polifenola.

Miris: ističe se miris voća, a nakon stajanja na zraku osjete se balzamične note.

Okus: voćni i svjež s ugodnim balzamičnim notama i okusom tanina. Dobro uklopljena drvena nota nakon koje ostaje blagi okus dima.

Crna vina proizvedena od mješavine autohtonih sorti

Izgled: čista i bistra vina, vrlo intenzivne crvene boje višnje, zahvaljujući visokom udjelu glicerina. Mogu sadržavati mali ostatak tartarata ili polifenola.

Miris: arome bobičastog voća. Izražene balzamične note i miris suhog lišća. Osjete se mliječne arome i note dobivene starenjem u bačvi, no prevladavaju voćne arome. Svježa i složena.

Okus: osjeti se zreo tanin. Vino je složena okusa, osjete se voćne, mineralne i mliječne note. Uravnoteženog omjera alkohola i kiselosti. U ustima dugo ostaje voćni okus.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | (*3) |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 12,5 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,7 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 150 |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

(*3)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

12,5

Najmanji ukupni udio kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,7

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri):

150

Slatko crno vino

Izgled: intenzivna crvena boja višnje. Miris: balzamično i svježe vino s bogatim notama kompota i ukiseljenog voća. Okus: ugodan okus, blago sladak, podsjeća na smokve, breskve i pekmez.

Opća analitička svojstva

| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | (*4) |
| --- | --- |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | 11,5 |
| Najmanji ukupni udio kiselosti | 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 16,7 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri): | 200 (*5) |

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

(*4)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

11,5

Najmanji ukupni udio kiselosti

4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

16,7

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri):

200 (*5)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Najveći prinos dobiven nakon prešanja (pri najvećem tlaku od 2 bara) iznosi 70 litara na 100 kg grožđa.

Kod bijelih vina koja fermentiraju u bačvama, najmanje 15 % dobivenog mošta fermentira na talogu od 4 do 8 mjeseci u bačvama od europskog hrasta zapremnine od 225 do 500 litara, ne starijima od dvije godine. Preostali mošt korišten u proizvodnji bijelih vina fermentiranih u bačvama i mošt korišten u proizvodnji bijelih vina od crnoga grožđa te poluslatkog bijelog vina fermentira u spremnicima od nehrđajućeg čelika na temperaturi od 11 °C do 20 °C.

Kad je riječ o crnim vinima, fermentacija se provodi na temperaturi od 14 °C do 32 °C.

Vrijeme maceracije za sva crna vina jest od 5 do 22 dana. Vino zatim dozrijeva u hrastovim bačvama zapremnine od 225 do 300 litara.

b.   Najveći prinos

Chardonnay, Sauvignon blanc, Merlot

9 000 kg grožđa po hektaru

Chardonnay, Sauvignon blanc, Merlot

63 hektolitra po hektaru

Tempranillo (za crna vina), Syrah i Garnacha Tinta

12 000 kg grožđa po hektaru

Tempranillo (za crna vina), Syrah i Garnacha Tinta

84 hektolitra po hektaru

Tempranillo (za bijelo vino od crnoga grožđa)

15 000 kg grožđa po hektaru

Tempranillo (za bijelo vino od crnoga grožđa)

105 hektolitra po hektaru

Cabernet Sauvignon

10 000 kg grožđa po hektaru

Cabernet Sauvignon

70 hektolitra po hektaru

Graciano i Petit Verdot

13 500 kg grožđa po hektaru

Graciano i Petit Verdot

94,5 hektolitra po hektaru

6.   Ograničeno zemljopisno područje

Sastoji se od 86 čestica iz 9 poligona u općini Ciudad Real.

| REGIJA | POKRAJINA | POLIGON | ČESTICA |
| --- | --- | --- | --- |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 47 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 7 | 7 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 7 | 3 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 7 | 1 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 7 | 6 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 6 | 6 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 7 | 8 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 60261 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 60260 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 61348 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 58677 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 29 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 51 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 58644 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 16 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 14 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 13 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 18 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 14 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 160 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 8 | 5 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 157 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 158 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 159 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 163 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 7 | 5 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 8 | 4 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 162 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 164 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 14 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 6 | 5 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 49 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 60 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 48 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 203 | 161 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 6 | 3 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 7 | 2 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 27 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 3 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 89 | 5 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 411 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 409 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 1 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 40 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 8 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 5 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 39 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 44 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 46 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 205 | 61348 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 42 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 43 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 41 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 2 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 34 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 640 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 412 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 407 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 28 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 30 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 467 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 31 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 408 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 20 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 202 | 55399 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 61348 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 19 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 10 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 474 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 11 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 9 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 473 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 37 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 38 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 7 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 33 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 32 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 35 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 45 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 201 | 36 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 410 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 406 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 396 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 397 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 398 |
| CIUDAD REAL | CIUDAD REAL | 206 | 399 |

REGIJA

POKRAJINA

POLIGON

ČESTICA

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

47

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

7

7

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

7

3

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

7

1

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

7

6

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

6

6

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

7

8

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

60261

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

60260

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

61348

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

58677

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

29

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

51

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

58644

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

16

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

14

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

13

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

18

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

14

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

160

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

8

5

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

157

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

158

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

159

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

163

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

7

5

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

8

4

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

162

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

164

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

14

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

6

5

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

49

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

60

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

48

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

203

161

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

6

3

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

7

2

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

27

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

3

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

89

5

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

411

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

409

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

1

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

40

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

8

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

5

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

39

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

44

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

46

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

205

61348

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

42

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

43

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

41

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

2

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

34

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

640

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

412

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

407

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

28

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

30

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

467

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

31

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

408

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

20

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

202

55399

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

61348

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

19

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

10

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

474

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

11

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

9

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

473

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

37

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

38

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

7

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

33

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

32

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

35

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

45

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

201

36

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

410

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

406

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

396

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

397

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

398

CIUDAD REAL

CIUDAD REAL

206

399

Zemljopisno područje površine je 1 252 hektra.

7.   Glavne sorte vinove loze

| | SAUVIGNON BLANC |
| --- | --- |

SAUVIGNON BLANC

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

| | TEMPRANILLO - CENCIBEL |
| --- | --- |

TEMPRANILLO - CENCIBEL

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

8.   Opis povezanosti

OKRUŽJE (PRIRODNI I LJUDSKI ČIMBENICI)

„El Vicario” ime je područja uz rijeku Guadiana, a dobilo je naziv po brani El Vicario.

Riječ je o području širine oko 2 km od korita rijeke i dužine 7 km, a prirodne su mu granice područja „Casas del Batan” i „Cabeza del Fraile” na istoku, područja „Cerro de Sancho Rey” i „El Sedano” na zapadu, a u cijelosti pripada pokrajini Ciudad Real.

Cijelo ograničeno područje blago je brdovito, a prema rijeci sve je ravnije. Tlo je vapnenačko, lagano i propusno, srednje plodno.

Zahvaljujući blizini rijeke i brane, to područje bogato šikarom, hrastom i makijom nalazi se u blagoj mezoklimi s malo ekstremnih vremenskih uvjeta.

Tlo je vapnenačko, plitko i lagano. Karakterizira ga velik udio kalcija, u prosjeku više od 15 mEq/100 g (> 3 000 ppm), tj. znatno više nego u drugim vinorodnim tlima u regiji Kastilja-La Mancha, gdje je prosjek između 8 i 10 mEq/100 g (1 600–2 000 ppm). Udio kalcija iznimno je važan jer je vapnenačko tlo izvrsno za uzgoj vinove loze.

LJUDSKI ČIMBENICI:

Najveća razlika u metodi proizvodnje vina „El Vicario” i vina u susjednom području ZOI-ja La Mancha jest enološki postupak jer se ovdje proizvodi bijelo vino od crnoga grožđa i bijela vina djelomično fermentirana u bačvi od sorte Garnacha Tinta ili Tempranillo bez maceracije (bijelo vino od crnoga grožđa).

Osim toga, kad je riječ o obilježjima starih crnih vina, razlike su sljedeće:

| ZOI La Mancha | El Vicario | Razlike |
| --- | --- | --- |
| ≥ 11,5 % vol. | ≥ 12,5 % vol. | Viša alkoholna jakost |
| ≤ 10 mEq/l | ≤ 16,7 mEq/l | Veći udio hlapljivih kiselina |
| 6 u.a. | — | Manje intenzivna boja crnih starih vina |

ZOI La Mancha

El Vicario

Razlike

≥ 11,5 % vol.

≥ 12,5 % vol.

Viša alkoholna jakost

≤ 10 mEq/l

≤ 16,7 mEq/l

Veći udio hlapljivih kiselina

6 u.a.

—

Manje intenzivna boja crnih starih vina

OPIS VINA

Neke od glavnih karakteristika crnih vina jesu finoća i blagi miris makije te ravnoteža između tanina i kiselina u kombinaciji s umjerenim udjelom alkohola.

Osim zamjetne specifične arome, ružičasto vino karakterizira uravnoteženost slatkoće i ugodne svježine.

Kod bijelih vina, osim aromatičnih posebnosti, osjeti se i okus šikare te ravnoteža, svježina i punoća u ustima.

POVEZNICA

Zahvaljujući ograničenim ekstremnim vremenskim uvjetima, blaža mezoklima ublažava sazrijevanje grožđa, pridonosi definiranju profila aroma i isticanju biljnog okusa šikare.

Kalcij ima ključnu ulogu u kvaliteti kože grožđa te oblikovanju polifenola i aromatičnih tvari. Sastav tla pridonosi ravnoteži između elemenata vina i daje im specifična obilježja: relativno visoka pH vrijednosti pridonosi svježini zahvaljujući finoći i odličnoj kvaliteti tanina. Udio fenola pridonosi važnim strukturnim obilježjima, a zahvaljujući odličnom sazrijevanju tanina iz kože zajedno s impresivnom zrelošću koštica vina imaju ugodan okus i svježinu.

Za sva je vina potrebno naglasiti finoću i blagu složenost koje upotpunjuju uravnoteženost tanina i kiselina, glavna obilježja slatkih i strukturiranih vina koja uravnoteženo sazrijevaju u vapnenačkim tlima, što doprinosi stvaranju kože grožđa koje raste u vinogradima „El Vicario”.

Iako je ograničeno područje okruženo područjem ZOI-ja La Mancha, njegova se svojstva znatno razlikuju od svojstava susjednog ograničenog područja, primjerice po sljedećem.

Područje je ograničeno uzimajući u obzir uvjete okoliša (vapnenačko tlo s visokim udjelom kalcija i utjecaj rijeke) te postojanje samo jednog vinskog podruma, koji pripada podnositelju zahtjeva i u kojem se proizvodi vino s ograničenog područja.

Potrebno je naglasiti da ograničeno područje obuhvaća 1 252 hektra i pripada različitim vlasnicima, bez obzira na to što u trenutku podnošenja zahtjeva svi postojeći vinogradi i jedini vinski podrum u tom području pripadaju podnositelju zahtjeva.

No, ako u budućnosti drugi proizvođači budu proizvodili vino na tom ograničenom zemljopisnom području, moći će se koristiti registriranim nazivom ako udovoljavaju uvjetima navedenima u specifikaciji proizvoda, što je u potpunosti moguće s obzirom na to da to ograničeno područje obuhvaća 1 252 hektra te da se stoga ondje može smjestiti veći broj podruma.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

—

Upućivanje na objavu specifikacije

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/PLIEGO_PAGO_DEL_VICARIO_20180718.pdf

---

(*1)  Najveća ukupna alkoholna jakost utvrdit će se propisima EU-a.

(*2)  Najveća ukupna alkoholna jakost utvrdit će se propisima EU-a.

(*3)  Najveća ukupna alkoholna jakost utvrdit će se propisima EU-a.

(*4)  Najveća ukupna alkoholna jakost utvrdit će se propisima EU-a.

(*5)  Udio šećera izražen kao zbroj glukoze i fruktoze iznosi 45 g/l ili više.

---

V Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo

| 20.3.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 106/23

---

POZIV NA PODNOŠENJE PRIJEDLOGA

GR/002/2019

Pružanje potpore mreži tužitelja za intelektualno vlasništvo

(2019/C 106/04)

1.   Ciljevi i opis

Europska promatračnica za povrede prava intelektualnog vlasništva razvila je niz inicijativa kako bi pružila potporu radu tužitelja EU-a za intelektualno vlasništvo. Međutim, potrebne su praktičnije i konkretnije rasprave među tužiteljima u različitim regijama EU-a. Cilj je ovog poziva na podnošenje prijedloga financirati sastanke regionalnih tužitelja kako bi se:

| — | potaknuo razvoj mogućnosti država članica EU-a za razmjenu dobih praksi, ojačalo umrežavanje tužitelja država članica EU-a te pojednostavilo održavanje praktičnih i konkretnijih rasprava s kolegama iz regije, čime se osigurava jača europska i međunarodna pravosudna suradnja, |
| --- | --- |

—

potaknuo razvoj mogućnosti država članica EU-a za razmjenu dobih praksi, ojačalo umrežavanje tužitelja država članica EU-a te pojednostavilo održavanje praktičnih i konkretnijih rasprava s kolegama iz regije, čime se osigurava jača europska i međunarodna pravosudna suradnja,

| — | potaknulo širenje, promicanje i razmatranje rezultata sveobuhvatnih studija slučaja koje Međuregionalni istraživački institut Ujedinjenih naroda za kriminal i pravdu (UNICRI) provodi tri do pet puta godišnje i kojima se analiziraju uspješni slučajevi kaznenog progona u ključnim kaznenim predmetima u pogledu intelektualnog vlasništva, |
| --- | --- |

—

potaknulo širenje, promicanje i razmatranje rezultata sveobuhvatnih studija slučaja koje Međuregionalni istraživački institut Ujedinjenih naroda za kriminal i pravdu (UNICRI) provodi tri do pet puta godišnje i kojima se analiziraju uspješni slučajevi kaznenog progona u ključnim kaznenim predmetima u pogledu intelektualnog vlasništva,

| — | pružila potpora praktičnoj primjeni istraživanja Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) o kriminalističkim poslovnim modelima, načinu rada i drugim povezanim područjima, |
| --- | --- |

—

pružila potpora praktičnoj primjeni istraživanja Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) o kriminalističkim poslovnim modelima, načinu rada i drugim povezanim područjima,

| — | promicalo uključivanje Odjela za europsku pravosudnu suradnju (Eurojust) i upotrebe zajedničkih istražnih timova (JIT) u prekograničnim kaznenim istragama u pogledu povrede prava intelektualnog vlasništva, |
| --- | --- |

—

promicalo uključivanje Odjela za europsku pravosudnu suradnju (Eurojust) i upotrebe zajedničkih istražnih timova (JIT) u prekograničnim kaznenim istragama u pogledu povrede prava intelektualnog vlasništva,

| — | poboljšala razmjena informacija među tijelima država članica i potaknula suradnja s relevantnim uredima za industrijsko vlasništvo, carinskim tijelima, policijskim jedinicama i drugim relevantnim agencijama za provedbu prava intelektualnog vlasništva, kao i predstavnicima privatnog sektora. |
| --- | --- |

—

poboljšala razmjena informacija među tijelima država članica i potaknula suradnja s relevantnim uredima za industrijsko vlasništvo, carinskim tijelima, policijskim jedinicama i drugim relevantnim agencijama za provedbu prava intelektualnog vlasništva, kao i predstavnicima privatnog sektora.

2.   Prihvatljivi podnositelji prijedloga

Ovaj je poziv otvoren samo za tijela državnog tužiteljstva država članica EU-a (nacionalna, regionalna, lokalna). Prihvatljive su samo prijave državnih tijela osnovanih u nekoj od država članica EU-a. Fizičke osobe nisu prihvatljive.

Prijedlog može podnijeti jedan podnositelj ili konzorcij državnih subjekata, neovisno o tome jesu li osnovani posebno zbog podnošenja prijedloga ili ne, pod sljedećim uvjetima:

| — | sastoji se od nekoliko državnih tijela koja ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, neisključivosti i odabira koji su utvrđeni u ovom pozivu na podnošenje prijedloga te ta tijela zajedno provode predloženu aktivnost, |
| --- | --- |

—

sastoji se od nekoliko državnih tijela koja ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, neisključivosti i odabira koji su utvrđeni u ovom pozivu na podnošenje prijedloga te ta tijela zajedno provode predloženu aktivnost,

| — | predmetna se tijela navode u prijavi. |
| --- | --- |

—

predmetna se tijela navode u prijavi.

U svrhu prijavljivanja prihvatljivih troškova u skladu s člankom 11.1. ovog poziva na podnošenje prijedloga, s tijelima od kojih se sastoji podnositelj postupat će se kao s povezanim subjektima.

Za potrebe procjene prihvatljivosti podnositelja prijedloga, državna tijela moraju priložiti sljedeće popratne dokumente: primjerak rješenja, odluke ili drugog službenog dokumenta kojim se osniva javnopravno tijelo.

| Za podnositelje prijedloga iz Ujedinjene Kraljevine: imajte na umu da kriteriji prihvatljivosti moraju biti ispunjeni tijekom cijelog razdoblja primanja bespovratnih sredstava. Ako se Ujedinjena Kraljevina povuče iz EU-a tijekom razdoblja primanja bespovratnih sredstava i pri tome ne sklopi sporazum s Europskom unijom kojim se, konkretno, osigurava da su podnositelji prijedloga iz Ujedinjene Kraljevine i dalje prihvatljivi, prestat ćete primati sredstva iz EU-a (iako ćete, ako to bude moguće, nastaviti sudjelovati u njemu) ili ćete morati napustiti projekt. |
| --- |

Za podnositelje prijedloga iz Ujedinjene Kraljevine: imajte na umu da kriteriji prihvatljivosti moraju biti ispunjeni tijekom cijelog razdoblja primanja bespovratnih sredstava. Ako se Ujedinjena Kraljevina povuče iz EU-a tijekom razdoblja primanja bespovratnih sredstava i pri tome ne sklopi sporazum s Europskom unijom kojim se, konkretno, osigurava da su podnositelji prijedloga iz Ujedinjene Kraljevine i dalje prihvatljivi, prestat ćete primati sredstva iz EU-a (iako ćete, ako to bude moguće, nastaviti sudjelovati u njemu) ili ćete morati napustiti projekt.

3.   Prihvatljive aktivnosti

Sljedeće vrste aktivnosti prihvatljive su u skladu s ovim pozivom na podnošenje prijedloga:

| — | regionalne konferencije, seminari ili radionice, |
| --- | --- |

—

regionalne konferencije, seminari ili radionice,

| — | aktivnosti osposobljavanja u okviru regionalne perspektive. |
| --- | --- |

—

aktivnosti osposobljavanja u okviru regionalne perspektive.

Prihvatljive su samo aktivnosti koje uključuju prekogranično djelovanje. Aktivnostima se obuhvaća cijela regija, što znači da će u njima morati sudjelovati najmanje četiri države članice EU-a ili susjedne zemlje te EUIPO, Eurojust i UNICRI.

Aktivnosti se moraju dovršiti u roku od 12 mjeseci od potpisivanja sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.

4.   Kriteriji za isključivanje i kriteriji odabira

Podnositelji prijedloga ne smiju biti u situaciji zbog koje ih se može isključiti iz sudjelovanja ili dodjele sredstava u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije.

Podnositelji prijedloga moraju raspolagati financijskom i operativnom sposobnošću za izvršavanje predloženih aktivnosti.

5.   Kriteriji za dodjelu sredstava

Za kriterije na temelju kojih se procjenjuju prihvatljivi prijedlozi i dodjeljuju sredstva dodjeljuju se bodovi (od ukupno 100 bodova) na temelju sljedećih pondera:

| | Minimalni prag | Maksimalni rezultat |
| --- | --- | --- |
| 1. | Relevantnost aktivnosti i očekivani rezultati |

Minimalni prag

Maksimalni rezultat

1.

Relevantnost aktivnosti i očekivani rezultati

15

30

| 2. | Učinkovitost i obrazloženje |
| --- | --- |

2.

Učinkovitost i obrazloženje

15

30

| 3. | Očekivani multiplikacijski učinak |
| --- | --- |

3.

Očekivani multiplikacijski učinak

15

30

| 4. | Isplativost |
| --- | --- |

4.

Isplativost

5

10

Ukupno

50

100

Da bi ih se uzelo u obzir za financiranje, prijedlozi moraju ostvariti sljedeći broj bodova:

| — | ukupno najmanje 50 bodova, |
| --- | --- |

—

ukupno najmanje 50 bodova,

| — | barem najmanji broj bodova za svaki od podkriterija. |
| --- | --- |

—

barem najmanji broj bodova za svaki od podkriterija.

6.   Proračun

Ukupni proračun dostupan za sufinanciranje projekata u okviru ovog poziva iznosi 100 000 EUR.

Financijski doprinos EUIPO-a ne smije premašivati 80 % ukupnih prihvatljivih troškova koje podnese podnositelj prijedloga i mora se nalaziti unutar sljedećih raspona najmanjih i najvećih iznosa: od 10 000 EUR do 50 000 EUR.

EUIPO zadržava pravo nedodjeljivanja svih raspoloživih sredstava.

7.   Rok za podnošenje prijedloga

Komplet za podnošenje prijedloga dostupan je na sljedećoj poveznici: https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/grants.

Prijedlozi se moraju podnijeti EUIPO-u putem mrežnog obrasca za prijavu (e-obrazac) najkasnije do 30. travnja 2019. u 13 sati (po lokalnom vremenu).

Ne prihvaća se nijedan drugi način podnošenja prijedloga.

Podnositelji su odgovorni za predaju svih zatraženih dokumenata navedenih u e-obrascu.

Prijave koje ne sadržavaju sve navedene priloge i koje se predaju nakon isteka roka ne uzimaju se u obzir.

8.   Sve pojedinosti

Detaljni uvjeti ovog poziva navedeni su u smjernicama za podnositelje prijedloga na sljedećoj poveznici: https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/grants.

Prijave moraju ispunjavati sve uvjete iz smjernica i biti predane putem priloženih obrazaca.

9.   Kontakt

Za dodatne informacije obratite se na sljedeću e-adresu: grants@euipo.europa.eu.

---

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 20.3.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 106/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 106/26

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9334 – GTCR/Apax Partners/Dolphin TopCo)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 106/05)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | GTCR LLC („GTCR”, SAD), |
| --- | --- |

—

GTCR LLC („GTCR”, SAD),

| — | Apax Partners LLP („AP”, Ujedinjena Kraljevina), |
| --- | --- |

—

Apax Partners LLP („AP”, Ujedinjena Kraljevina),

| — | Dolphin TopCo Inc. („Dolphin”, SAD), pod kontrolom poduzetnika AP, i neizravni jedini dioničar društva AssuredPartners Inc. |
| --- | --- |

—

Dolphin TopCo Inc. („Dolphin”, SAD), pod kontrolom poduzetnika AP, i neizravni jedini dioničar društva AssuredPartners Inc.

Poduzetnici GTCR i AP stječu, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, zajedničku kontrolu nad poduzetnikom Dolphin.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | poduzetnik GTCR društvo je za kapitalna ulaganja usmjereno na ulaganja u društva u području financijskih usluga i financijske tehnologije, zdravstvene skrbi, tehnologije, medija i telekomunikacija te poslovnih usluga za brzorastuća poduzeća, |
| --- | --- |

—

poduzetnik GTCR društvo je za kapitalna ulaganja usmjereno na ulaganja u društva u području financijskih usluga i financijske tehnologije, zdravstvene skrbi, tehnologije, medija i telekomunikacija te poslovnih usluga za brzorastuća poduzeća,

| — | poduzetnik AP društvo je za kapitalna ulaganja koje ulaže i pruža usluge savjetovanja fondovima privatnog vlasničkog kapitala u potrošačkom sektoru, sektorima zdravstva, usluga, telekomunikacija i tehnologije, |
| --- | --- |

—

poduzetnik AP društvo je za kapitalna ulaganja koje ulaže i pruža usluge savjetovanja fondovima privatnog vlasničkog kapitala u potrošačkom sektoru, sektorima zdravstva, usluga, telekomunikacija i tehnologije,

| — | poduzetnik Dolphin je neizravni jedini dioničar operativnog društva kćeri AssuredPartners Inc.
  AssuredPartners Inc. pružatelj je usluga posredovanja u neživotnom osiguranju sa sjedištem u SAD-u, specijaliziran za distribuciju neživotnog osiguranja i osiguranja koja se odnose na primanja zaposlenih. |
| --- | --- |

—

poduzetnik Dolphin je neizravni jedini dioničar operativnog društva kćeri AssuredPartners Inc.

AssuredPartners Inc. pružatelj je usluga posredovanja u neživotnom osiguranju sa sjedištem u SAD-u, specijaliziran za distribuciju neživotnog osiguranja i osiguranja koja se odnose na primanja zaposlenih.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9334 – GTCR/Apax Partners/Dolphin TopCo

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

| E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks: +32 22964301 |
| Poštanska adresa: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks: +32 22964301

Poštanska adresa:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---