# Úradný vestník C 159/2019

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 159 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6210. mája 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 159

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6210. mája 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| 2019/C 159/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg v záujme inovácie v digitálnom hospodárstve (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 1 |
| | STANOVISKÁ |
| 2019/C 159/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ženy na západnom Balkáne (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 7 |
| 2019/C 159/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Reforma WTO s cieľom prispôsobiť sa vývoju svetového obchodu (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 15 |
| 2019/C 159/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha domácich poradných skupín pri monitorovaní vykonávania dohôd o voľnom obchode (prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu) | 28 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

2019/C 159/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg v záujme inovácie v digitálnom hospodárstve (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

1

STANOVISKÁ

2019/C 159/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ženy na západnom Balkáne (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

7

2019/C 159/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Reforma WTO s cieľom prispôsobiť sa vývoju svetového obchodu (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

15

2019/C 159/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha domácich poradných skupín pri monitorovaní vykonávania dohôd o voľnom obchode (prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu)

(prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu)

28

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| 2019/C 159/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o zavedenie podrobných technických opatrení na fungovanie konečného systému DPH pre zdaňovanie obchodu medzi členskými štátmi [COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)] | 38 |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| 2019/C 159/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o úpravu ročných zálohových platieb na roky 2021 až 2023 (COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD)) | 45 |
| 2019/C 159/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny [COM(2018) 759 final] | 49 |
| 2019/C 159/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. Príspevok Európskej komisie k stretnutiu lídrov v Salzburgu, ktoré sa uskutočnilo 19. a 20. septembra 2018[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD] | 53 |
| 2019/C 159/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré sa majú uplatňovať v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 2115/2005 a nariadenie Rady (ES) č. 1386/2007 [COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)] | 60 |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| 2019/C 159/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európske centrum odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD)) | 63 |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| 2019/C 159/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa upravuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti [zmenená smernicou (EÚ) 2018/2002] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 [riadenie energetickej únie] z dôvodu vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie [COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD)] | 68 |
| 2019/C 159/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o určité pravidlá týkajúce sa priamych platieb a podpory rozvoja vidieka na roky 2019 a 2020 [COM(2018) 817 final – 2018/04143(COD)] | 71 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

Európsky hospodársky a sociálny výbor

2019/C 159/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o zavedenie podrobných technických opatrení na fungovanie konečného systému DPH pre zdaňovanie obchodu medzi členskými štátmi [COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

38

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

2019/C 159/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o úpravu ročných zálohových platieb na roky 2021 až 2023 (COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD))

(COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD))

45

2019/C 159/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny [COM(2018) 759 final]

[COM(2018) 759 final]

49

2019/C 159/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. Príspevok Európskej komisie k stretnutiu lídrov v Salzburgu, ktoré sa uskutočnilo 19. a 20. septembra 2018[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

53

2019/C 159/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré sa majú uplatňovať v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 2115/2005 a nariadenie Rady (ES) č. 1386/2007 [COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)]

[COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)]

60

Európsky hospodársky a sociálny výbor

2019/C 159/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európske centrum odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier (COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

(COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

63

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

2019/C 159/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa upravuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti [zmenená smernicou (EÚ) 2018/2002] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 [riadenie energetickej únie] z dôvodu vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie [COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD)]

[COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD)]

68

2019/C 159/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o určité pravidlá týkajúce sa priamych platieb a podpory rozvoja vidieka na roky 2019 a 2020 [COM(2018) 817 final – 2018/04143(COD)]

[COM(2018) 817 final – 2018/04143(COD)]

71

---

| | Korigendá |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| 2019/C 159/13 | Korigendum k Stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) [COM(2016) 683 final – 2016/0336 (CNS)] – Návrh smernice Rady o spoločnom základe dane z príjmov právnických osôb [COM(2016) 685 final – 2016/0337 (CNS)] ( Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017 ) | 72 |

Korigendá

Európsky hospodársky a sociálny výbor

2019/C 159/13

Korigendum k Stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) [COM(2016) 683 final – 2016/0336 (CNS)] – Návrh smernice Rady o spoločnom základe dane z príjmov právnických osôb [COM(2016) 685 final – 2016/0337 (CNS)] ( Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017 )

( Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017 )

72

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg v záujme inovácie v digitálnom hospodárstve

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2019/C 159/01)

Spravodajca: Jukka AHTELA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 18.12.2018 |
| Prijaté v pléne | 23.1.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 133/0/0 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15.2.2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

18.12.2018

Prijaté v pléne

23.1.2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

133/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Inovácia je dôležitým faktorom konkurencieschopnosti, produktivity a rastového potenciálu podnikov, môže takisto zvýšiť kvalitu práce a tvorbu pracovných miest a zlepšiť životnú úroveň. Na to, aby bolo možné v plnej miere využiť potenciál inovácie, je potrebné zapojiť a motivovať pracovníkov, a to aj prostredníctvom sociálneho dialógu. Toto úsilie by sa malo podporiť politickým a regulačným prostredím priaznivým pre inováciu v celej Európe. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Digitalizácia spolu s ďalšími zmenami, ktoré majú dosah na pracovné podmienky, ekonomickú situáciu pracovníkov a pracovný život, predstavuje výzvu pre existujúce štruktúry podnikov, metódy riadenia a vedenia, pracovné vzťahy, ako aj rozsah a metódy sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Intelektuálna práca sa stáva bežnou záležitosťou vo všetkých oblastiach sveta práce. Informačné technológie, a najmä digitalizácia, umožňujú vykonávať prácu v ľubovoľnom čase a na ľubovoľnom mieste. Vývoj smerom k práci založenej na zručnostiach a vedomostiach zvyšuje autonómnosť intelektuálnych pracovníkov, pričom badať tendenciu k polarizácii medzi intelektuálnou prácou vyžadujúcou vysokú kvalifikáciu a prácou, ktorá je potenciálne menej produktívna. Je potrebné podporovať kolektívne vyjednávanie na všetkých úrovniach, predovšetkým v odvetviach a podnikoch postihnutých digitalizáciou, aby sa zabránilo prehlbovaniu ekonomickej neistoty, ktorá je čiastočne spôsobená digitalizáciou. Môže sa tým prispieť k vytvoreniu nových foriem organizácie digitalizovanej práce, ktoré budú kvalitu pracovných miest zlepšovať, a nie zhoršovať. (1) |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vývoj smerom k vyššej autonómnosti určitého počtu pracovníkov predstavuje výzvu pre štruktúry riadenia a metódy vedenia, no zároveň si vyžaduje aj nové formy dialógu, poskytovanie informácií a konzultácie, ako aj zapájanie pracovníkov do metód riadenia. Sú potrebné nové participatívne prístupy na zapojenie čo najväčšieho množstva ľudských zdrojov do postupov v oblasti inovácie a rozvoja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby ľudia v čo najväčšej možnej miere pochopili, aké výhody a výzvy vyplynú zamestnancom z toho, ak sa v rámci kultúry na pracovisku prijmú nové prístupy týkajúce sa bezpečnosti a kvality zamestnania a pracovných podmienok vrátane zdravia, bezpečnosti a odbornej prípravy. Skutočná podpora a zapojenie zamestnancov si vyžaduje výrazné a cielené úsilie na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Sociálny dialóg a najmä kolektívne vyjednávanie medzi sociálnymi partnermi budú patriť medzi kľúčové nástroje za predpokladu, že sa budú pri zavádzaní nových technológií využívať v duchu vzájomnej dôvery medzi zamestnancami a vedením už od samého začiatku (pozri body 5.1 a 5.5). Sociálni partneri by mali v rámci svojej autonómnosti a bez ohrozenia hlavných zásad existujúcich štruktúr naďalej hľadať nové formy sociálneho dialógu, najmä rokovania, ktoré by boli prispôsobené riešeniu nových výziev s cieľom zabezpečiť vyvážené riešenia a zachovať zmysluplnosť a opodstatnenosť úlohy sociálnych partnerov na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vzhľadom na nové formy práce, ktorá sa vyznačuje fragmentáciou, a na zvyšovanie počtu atypických pracovníkov je nevyhnutné zapojenie týchto pracovníkov prostredníctvom zvýšeného informovania a konzultácií, ako aj prostredníctvom prispôsobenia kolektívnych práv, rozvrhnutia pracovného času a sociálnych práv (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV už konštatoval, v prípade pracovníkov týchto platforiem sa spochybňuje zastúpenie v odborových zväzoch a ich kolektívne vyjednávanie (3). Preto by sa mali odstrániť prekážky v uplatňovaní základných práv zaručených v Charte základných práv Európskej únie a príslušných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce (4). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV súhlasí s názorom, že pravdepodobnosť inovácie sa zvyšuje pri kombinácii pevnej štruktúry organizácie práce s rôznymi formami väčšieho zapojenia zamestnancov v spoľahlivom právnom a zmluvnom rámci. Na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné, aby kolektívne zastúpenie v čoraz väčšej miere sprevádzal inkluzívnejší, hĺbkový a demokratický dialóg v rámci pracovných štruktúr a metód. Zohľadniť by sa mal aj význam odbornej prípravy pre riadiacich pracovníkov v oblasti sociálneho dialógu s cieľom prispôsobiť metódy riadenia novej situácii. EHSV takisto zdôrazňuje, že je potrebné podporovať priaznivé podnikateľské prostredie, ktoré podnikom umožňuje rásť a byť konkurencieschopnými. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vzťah medzi zastúpením zamestnancov, odborovými organizáciami a riadením založený na dôvere v spojení s priamou účasťou zamestnancov v rozhodovacích orgánoch (pozri bod 6.7) súvisí s vyššími úrovňami výkonnosti a dobrých podmienok a vytvára priaznivé prostredie pre inovatívne opatrenia. Zmena v účasti posilňuje prostredie dôvery medzi riadením, zamestnancami a odborovými organizáciami (5). Rozhodujúca je dôvera zamestnancov (a ich odborových organizácií) a ich príspevok na všetkých príslušných úrovniach a vo všetkých príslušných orgánoch, či už ide o miestnu úroveň a/alebo dozorné alebo správne rady. Pri riešení dôsledkov digitálnych zmien a budovaní postoja a kultúry orientovaných na inovácie je nevyhnutné, aby boli zapojení do predvídania vývoja, riadenia a rozhodovania týkajúcich sa týchto zmien (6). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Iniciatívy sociálnych partnerov na úrovni jednotlivých štátov, ktoré sa zameriavajú na zvýšenie produktivity a zlepšenie podmienok pracovníkov na pracovisku, predstavujú sľubné metódy, ktoré by sa mali podporovať v širšom európskom kontexte. V tejto súvislosti EHSV víta iniciatívy a výskum nadácie Eurofound a Európskej siete pre inováciu na pracovisku a navrhuje, aby EÚ prijala kroky na nadviazanie dialógu medzi sociálnymi partnermi a inými zainteresovanými stranami v rámci participatívnych prístupov na podporu inovácie na pracovisku. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod

| 2.1. | Inovácia je dôležitým faktorom konkurencieschopnosti, produktivity a rastového potenciálu podnikov. Na to, aby bolo možné v plnej miere využiť potenciál inovácie, je potrebné zapojiť a motivovať pracovníkov. Inovatívne činnosti zlepšujú postavenie európskych pracovísk v rámci medzinárodnej konkurencie, čím vytvárajú pevný základ pre kvalitné pracovné miesta, a preto majú kľúčový význam z hľadiska vyššej životnej úrovne. Všetky tieto aspekty by sa mali podporiť politickým a regulačným prostredím priaznivým pre inováciu v Európe. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitalizácia je kľúčovou hnacou silou inovácie. Digitalizácia priemyslu a služieb predstavuje obrovský potenciál, napr. pokiaľ ide o automatizáciu, technológie spracovania, zvýšenie produktivity a vzájomne prospešnej flexibility. Dôležitým nástrojom na zníženie nerovností a zužitkovanie tohto potenciálu v prospech všetkých, na pracoviskách aj v spoločnosti ako celku, je takisto investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy inkluzívnym spôsobom s cieľom poskytnúť ľuďom zručnosti potrebné v digitálnom hospodárstve. Verejný sektor je v zásadnej miere zodpovedný za modernizáciu verejného školstva, podporu získavania potrebných zručností a zvyšovanie kvality podnikateľského prostredia. Obchod a priemysel by mali zároveň zohrávať svoju úlohu a prispievať k tomu, aby mali pracovníci prístup k odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu. V centre všetkých digitálnych iniciatív musí byť rodové hľadisko, a to v snahe podporiť plné začlenenie žien do digitálneho hospodárstva s cieľom znížiť rozdiel v odmeňovaní mužov a žien a presadzovať rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Napriek prudkému poklesu cien IKT, posunu od investovania do IKT k službám v oblasti IKT a pokračujúcemu nárastu aktív založených na znalostiach takmer nič nenasvedčuje tomu, že nové digitálne hospodárstvo zvyšuje rast produktivity. Z medzinárodných štúdií vyplýva, že nové digitálne hospodárstvo je ešte stále „v štádiu zavádzania“, pričom vplyv na produktivitu sa môže prejaviť až vtedy, keď sa technológia dostane do „štádia uplatňovania“ (7). Takisto spôsob, akým sa prechod z produktívnejších foriem zamestnania na menej produktívne formy premietol v štatistikách jednotlivých krajín, môže zakrývať celkový podiel IKT na zvyšovaní rastu, keďže prínos IKT z hľadiska produktivity a zamestnanosti sa môže v jednotlivých odvetviach značne líšiť. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Svet práce čelí zmenám, ktoré budú mať nesmierny dosah na zamestnávateľov, zamestnancov a ich zmluvné pracovnoprávne vzťahy. Niektoré z týchto zmien prebiehajú mimo podnikov, ako je napr. outsourcing, avšak k mnohým zmenám dochádza priamo v podnikoch, ako je napr. prechod na pružný pracovný čas či pružné formy organizácie práce. Tieto zmeny, ktoré prebiehajú v rámci postavenom na právnych predpisoch a kolektívnych zmluvách, predstavujú výzvu pre existujúce štruktúry podnikov, metódy riadenia a vedenia, ako aj rozsah a metódy sociálneho dialógu, a majú dosah aj na bezpečnosť a kvalitu zamestnania. Avšak sociálny dialóg a rokovania medzi sociálnymi partnermi môžu a mali by byť kľúčovými nástrojmi, ak sa prispôsobia zmenám a ak sa pri zavádzaní nových technológií budú využívať (pozri bod 5.1) v duchu vzájomnej dôvery v predstihu už od samého začiatku. Európski sociálni partneri vydali spoločné vyhlásenie o digitalizácii v roku 2016 (8). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cieľom tohto stanoviska je objasniť a vytvoriť prepojenie medzi zručnosťami a úlohou pracovníkov ako faktormi prispievajúcimi k procesu inovácie, zvyšovaniu produktivity a zlepšovaniu podmienok pracovníkov na jednej strane a potrebou vytvoriť dobre fungujúce postupy na pracovisku na podporu a presadzovanie týchto cieľov na strane druhej. |
| --- | --- |

2.5.

3.   O čo ide – výzvy v oblasti kultúry inovácie na pracovisku

| 3.1. | Podnikové štruktúry a pracovné metódy sa musia naliehavo prispôsobiť digitálnemu hospodárstvu. Výzvou pre všetky zainteresované strany je nájsť nové možnosti, ako zvýšiť produktivitu v digitálnom veku. Pri hľadaní riešení týchto problémov má zásadný význam neustála inovačná činnosť zameraná na využitie potenciálu ľudských zdrojov a zároveň podpora dobrých podmienok pracovníkov. Sociálny dialóg, najmä rokovania na miestnej úrovni, môžu zohrávať kľúčovú úlohu pri uľahčovaní inovácie a adaptačných postupov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Digitalizácia má zásadný dosah na existujúce organizácie, ako aj na novo vznikajúce podniky v otázke spôsobu organizácie činností a práce podniku v budúcnosti. Zatiaľ čo tradičné formy práce môžu byť do značnej miery zachované, už teraz môžeme badať dosah digitalizácie na nové pracovné metódy, ako je napr. rapídny nárast telepráce v mnohých odvetviach so zvýšenou autonómnosťou pre určitý počet pracovníkov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Intelektuálna práca sa stáva bežnou záležitosťou vo všetkých oblastiach sveta práce. Informačné technológie, a najmä digitalizácia, umožňujú vykonávať prácu v ľubovoľnom čase a na ľubovoľnom mieste. Tento vývoj smerom k práci založenej na zručnostiach a vedomostiach zvyšuje autonómnosť intelektuálnych pracovníkov, pričom badať tendenciu k polarizácii medzi intelektuálnou prácou vyžadujúcou vysokú kvalifikáciu a prácou, ktorá je potenciálne menej produktívna a zahŕňa jednoduchšie úlohy. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Trend vyššej autonómnosti, ktorú niektorým pracovníkom ponúka digitalizácia, predstavuje výzvu pre podniky, ich orgány, riadenie, ako aj tradičné metódy riadenia a hierarchické usporiadanie podnikov. Je to tiež výzva z hľadiska pracovných podmienok, ekonomickej situácie pracovníkov a pracovnoprávnych vzťahov. Tieto zmeny si vyžadujú ďalšie formy sociálneho dialógu, informovanie, konzultácie a výrazné zapojenie pracovníkov, ktorí môžu prispievať k procesom inovácie a rozvoja v prospech ich podniku a jeho zainteresovaných strán (9). Z tohto dôvodu by mali sociálni partneri hľadať riešenia, aby v oblasti sociálneho dialógu zabezpečili koexistenciu tradičných foriem a inovatívnych prístupov. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Ako možno posilniť kultúru inovácie na pracovisku

| 4.1. | Vývoj smerom k vyššej autonómii určitého počtu pracovníkov predstavuje výzvu pre štruktúry riadenia a metódy vedenia, no zároveň si vyžaduje aj nové formy dialógu, poskytovanie informácií a konzultácie, ako aj zapájanie pracovníkov do metód riadenia príslušného podniku. Sú potrebné nové prístupy na to, aby sa do postupov v oblasti inovácie a rozvoja podniku zapojilo čo najväčší množstvo ľudských zdrojov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Avšak zapojenie pracovníkov do jadra inovatívnych procesov na pracovisku si nevyžaduje vždy veľké organizačné zmeny. Na tento účel sa môžu využiť viaceré jednoduché nástroje, avšak hlavným nástrojom na dosiahnutie tohto cieľa by malo byť – podľa potrieb konkrétneho pracovného miesta – kolektívne vyjednávanie a sociálny dialóg. Ako príklady môžeme uviesť autonómne tímy, experimentálne workshopy, schránky na návrhy a interdisciplinárne projektové skupiny. Spoločnou črtou je kultúra na pracovisku podnecujúca vynaliezavosť pracovníkov a takáto kultúra sa môže zakladať len na vzájomnej dôvere medzi vedením a zamestnancami. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Malo by sa zdôrazniť, že je dôležité zabezpečiť, aby ľudia v čo najväčšej možnej miere pochopili, aké výhody vyplynú zamestnancom z toho, ak sa v rámci kultúry na pracovisku prijmú nové prístupy týkajúce sa bezpečnosti a kvality zamestnania a pracovných podmienok. Treba riešiť aj riziká, ktoré z toho vyplývajú pre pracovníkov, napríklad z hľadiska pracovných podmienok, ochrany zdravia a bezpečnosti, ekonomickej neistoty a zvýšenej polarizácie. Skutočná podpora a zapojenie zamestnancov a odborov by sa mala podporovať na všetkých úrovniach a vyžaduje si výrazné a cielené úsilie na všetkých úrovniach, aby nešlo len o čisto formálny postup. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kultúra inovácie na pracovisku znamená, že jednotliví pracovníci sa nebudú zameriavať len na plnenie svojich povinností, ale budú zároveň premýšľať nad tým, či by sa spôsob vykonávania týchto úloh nedal priebežne zlepšovať. V rámci kultúry inovácie sa navyše vyžaduje, aby sa vedenie aktívne zaujímalo o názory pracovníkov a nabádalo ich, aby sa zapojili do postupov inovácie (10). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Čoraz vyššia miera autonómnosti pracovníkov v rámci inovačných a vývojových činností podnikov je významnou príležitosťou na využitie zručností pracovníkov. To isté sa vzťahuje na pružnosť pracovného času a miesta výkonu práce, ktorá je efektívnejšia, ak inovačné prístupy k organizácii práce vychádzajú z miestne dohodnutých ustanovení založených na vzájomnej dôvere. Všetky spomenuté aspekty si vyžadujú modernú kultúru vedenia v spoľahlivom právnom a zmluvnom rámci. Tá by mala byť založená na participatívnych prístupoch, ktoré by sa mali podporovať aj na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Úloha rôznych foriem sociálneho dialógu

| 5.1. | Jednou z hlavných funkcií sociálneho dialógu, najmä kolektívneho vyjednávania, je prispieť k formovaniu podnikateľského prostredia a riadeniu zmien v pracovnom živote, a to prostredníctvom poskytovania informácií, predvídania, účasti a napomáhania v záujme vybudovania vzájomnej dôvery medzi sociálnymi partnermi na všetkých úrovniach, čo je cieľom Európskej únie, ktorý sa dosahuje podľa postupov jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV vo viacerých stanoviskách opakovane poukázal ústrednú úlohu sociálneho dialógu v meniacom sa svete práce (11). Sociálny dialóg musí zohrávať vedúcu úlohu na všetkých príslušných úrovniach, pričom sa v rámci neho musí v plnej miere rešpektovať autonómnosť sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Avšak vzhľadom na výzvy a zrýchľujúce sa tempo zmien je jednoznačne potrebné prispôsobiť štruktúry a ciele sociálneho dialógu sústavným zmenám, a rešpektovať pritom právne a zmluvné rámce na európskej a vnútroštátnej úrovni. To predstavuje výzvu pre sociálnych partnerov na všetkých úrovniach. Sociálni partneri by mali v rámci svojej autonómnosti a bez ohrozenia hlavných zásad existujúcich štruktúr naďalej hľadať nové formy sociálneho dialógu, najmä rokovania, ktoré by boli prispôsobené riešeniu nových výziev s cieľom zabezpečiť vyvážené riešenia a zachovať zmysluplnosť a opodstatnenosť úlohy sociálnych partnerov na všetkých úrovniach. Pre sociálnych partnerov môže byť zdrojom inšpirácie aj partnerstvo s miestnymi komunitami. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV uviedol, že „k dnešnému dňu nedokážeme predvídať všetky príležitosti a výzvy, ktoré prinesie digitálne hospodárstvo. Úlohou sociálneho a občianskeho dialógu nie je stavať sa proti týmto zmenám, ale čo najlepšie ich usmerniť, aby sa využili všetky výhody, ktoré môžu predstavovať z hľadiska rastu, podpory inovácií a pracovných kvalifikácií, kvalitných pracovných miest a trvalo udržateľného a solidárneho financovania sociálnej ochrany (12).“ |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pokiaľ ide o riadenie prechodu na digitalizovaný svet práce, je dôležité môcť počítať s hladkými rozhodovacími procesmi, aby sa podniky a pracovníci mohli rýchlo prispôsobiť meniacemu sa prostrediu. EHSV konštatoval, že „v rámci zavádzania nových technológií, ako sú napríklad roboty alebo inteligentné stroje, EHSV vo svojej štúdii pripomína význam povinnosti vopred informovať zástupcov pracovníkov a poradiť sa s nimi, ako aj potrebu kolektívneho vyjednávania pri zavádzaní zmien, ktoré tieto technológie prinášajú. Pripomína tiež, že v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES (13) týkajúcej sa európskych zamestnaneckých rád sa stanovuje povinnosť takejto konzultácie (14).“ |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Okrem toho EHSV už uviedol príklady situácií, keď činnosť sociálnych partnerov viedla k vyriešeniu problémov, ktoré vznikli počas uvedeného prechodu (15). Jedným z ďalších príkladov je kolektívna zmluva medzi digitálnou platformou pre upratovacie služby Hilfr a odborovým zväzom 3F v Dánsku (16). EÚ by mala podnecovať takéto aktivity prostredníctvom podpory sociálneho dialógu a budovania kapacít sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

5.6.

6.   Hlavné zistenia v záujme nových prístupov na podporu inovácie

| 6.1. | Ako vyplýva z nedávnej štúdie nadácie Eurofound (17), podniky, ktoré nabádajú svojich zamestnancov, aby sa zapojili do všeobecného rozhodovania týkajúceho sa operácií alebo strategického smerovania, môžu zlepšiť nielen spokojnosť pracovníkov so zamestnaním, ale aj zvýšiť mieru inovácie. Zmena v účasti posilňuje prostredie dôvery medzi riadením, zamestnancami a odborovými organizáciami. Rozhodujúca je dôvera zamestnancov (a ich odborových organizácií) a ich príspevok na všetkých príslušných úrovniach a vo všetkých príslušných orgánoch, či už ide o miestnu úroveň a/alebo dozorné alebo správne rady. Pri riešení dôsledkov digitálnych zmien a budovaní postoja a kultúry orientovaných na inovácie je nevyhnutné, aby boli zapojení do predvídania vývoja, riadenia a rozhodovania týkajúcich sa týchto zmien (18). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Podľa nadácie Eurofound sa pravdepodobnosť inovácie zvyšuje pri kombinácii pevnej štruktúry organizácie práce s priamou účasťou zamestnancov (napríklad ich zapojenie do riešenia problémov alebo zlepšenia kvality výroby) (19). Toto zistenie je v súlade s domnienkou, že hoci kolektívne zastúpenie zohráva dôležitú úlohu pri zabezpečovaní zapojenia zamestnancov do procesu inovácie, čoraz potrebnejší je inkluzívny a demokratický dialóg založený na zapojení pracovníkov do procesu reflexie. Spôsob vedenia sociálneho dialógu by mal v tomto duchu uľahčovať výmenu a uplatňovanie spoločných odborných znalostí všetkých členov organizácie, či už ide o pracovníkov, ich zástupcov alebo riadiacich pracovníkov (20). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | V analýze nadácie Eurofound sa zistilo, že prístup zamestnancov k odbornej príprave pozitívne súvisel s inováciou. Ako už EHSV upozornil, práca by mala poskytovať tým, ktorí ju vykonávajú, uspokojenie z toho, že v plnej miere využívajú svoje zručnosti a poznatky a čo najviac prispievajú k spoločnému blahu (21). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Motivácia vo forme finančných stimulov, napríklad variabilnej zložky platu, podľa výsledkov štúdie Eurofound takisto pozitívne koreluje s inováciou. Takisto sa zistilo, že inovatívnejšie organizácie zaznamenali lepšiu výkonnosť podniku a lepšie podmienky na pracovisku. Tieto inovatívne podniky mali zvyčajne zavedené postupy výraznej účasti zamestnancov. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Sociálny dialóg vyznačujúci sa obojstrannou dôverou je podľa Eurofound takisto dôležitý z hľadiska výkonnosti a dobrých podmienok. Úroveň výkonnosti a dobrých podmienok na pracovisku bola výrazne podpriemerná v podnikoch, kde došlo k sporom a protestným pracovným opatreniam kolektívneho vyjednávania. Vzťah medzi zastúpením zamestnancov a riadením založený na dôvere v spojení s priamou účasťou zamestnancov súvisel s vyššími úrovňami výkonnosti a dobrých podmienok a vytváral priaznivé prostredie pre inovačné opatrenia (22). EHSV zdôrazňuje význam odbornej prípravy pre riadiacich pracovníkov s cieľom prispôsobiť metódy riadenia novej situácii. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Kultúra dôvery je pre podniky zároveň dôležitým faktorom konkurencieschopnosti. Ak sa na pracovisku venuje pozornosť zložitej otázke digitalizácie, kultúra dôvery – na rozdiel od kultúry kontroly a dodržiavania predpisov – predstavuje pevný základ pre úspešnú spoluprácu (23). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ako uvádza Eurofound: „Na vybudovanie dôvery na pracovisku neexistuje žiaden recept, existujú však určité podmienky, ktoré podporujú jej vytvorenie. Medzi tieto podmienky patrí vzájomné uznanie oboch strán zodpovedných za hľadanie riešení spoločných problémov, včasný zásah poskytujúci priestor na zmysluplnú diskusiu, transparentnosť, včasná vzájomná výmena kvalitných informácií a zapojenie všetkých strán do vypracovávania stratégie a stanovovania cieľov (24).“ Ako EHSV poznamenal vo svojom stanovisku (25), vplyv a účasť pracovníkov na rozhodovaní sú nevyhnutné. Pri riešení dôsledkov digitálnych zmien a budovaní postoja a kultúry orientovaných na inovácie je nevyhnutné, aby boli zapojení do predvídania vývoja, riadenia a rozhodovania týkajúcich sa týchto zmien. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Iniciatívy sociálnych partnerov na úrovni jednotlivých štátov, ktoré sa zameriavajú na zvýšenie produktivity a zamestnanosti a zlepšenie podmienok pracovníkov na pracovisku, predstavujú sľubné metódy, ktoré by sa mali podporovať v širšom európskom kontexte. Vo Fínsku je jedinečným projektom spoločný projekt Federácie fínskych technologických priemyselných odvetví a Odborového zväzu priemyslu (26). V Dánsku vypracovala Dánska konfederácia odborových zväzov osobitnú štúdiu na tému Inovácia na podnet zamestnancov (27). Do vnútroštátnych diskusií a projektov v oblasti digitálnej zmeny a jej dosahu na pracovný život sú zapojení aj sociálni partneri v Českej republike, Dánsku, Francúzsku, Nemecku, Taliansku a Španielsku (28). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Na úrovni EÚ EHSV víta iniciatívy a výskum nadácie Eurofound a Európskej siete pre inováciu na pracovisku, ktoré sa realizujú na podnet Európskej komisie, a navrhuje, aby EÚ prijala kroky na nadviazanie dialógu medzi sociálnymi partnermi a inými zainteresovanými stranami v rámci participatívnych prístupov na podporu inovácie na pracovisku. |
| --- | --- |

6.9.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 161.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 36 a ako poznamenala Marianne Thyssen na spoločnej konferencii ETUI/ETUC v júni 2016 na tému Formovanie nového sveta práce.

2

ako poznamenala Marianne Thyssen na spoločnej konferencii ETUI/ETUC v júni 2016 na tému Formovanie nového sveta práce

(3)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 54.

3

(4)  Články 12 a 28 charty a dohovory MOP č. 87 a 98, pozri aj ods. 32 a nasl.

4

(5)  3rd European Company Survey: "Innovative changes in European companies (3. prieskum európskych podnikov: Inovatívne zmeny v európskych podnikoch). Eurofound (2017).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

6

(7)  The Productivity Paradox of the New Digital Economy (Paradox produktivity nového digitálneho hospodárstva), Bart van Ark, The Conference Board a University of Groningen, International Productivity Monitor, 2016, s. 3 – 18.

7

(8)  Statement of the European Social Partners on digitalisation (Vyhlásenie európskych sociálnych partnerov o digitalizácii).

8

(9)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

9

(10)  Employee-driven innovation (Inovácia na podnet zamestnancov), Dánska konfederácia odborových zväzov, 2007.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10, Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 54.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES zo 6. mája 2009 o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady s nimi (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 28).

13

(14)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

15

(16)  Hilfr collective agreement (Kolektívna zmluva Hilfr).

16

(17)  3rd European Company Survey: "Innovative changes in European companies" (3. prieskum európskych podnikov: Inovatívne zmeny v európskych podnikoch). Eurofound (2017).

17

(18)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 30.

18

(19)  3rd European Company Survey: "Innovative changes in European companies" (3. prieskum európskych podnikov: Inovatívne zmeny v európskych podnikoch). Eurofound (2017).

19

(20)  Workplace Social Dialogue as a Form of 'Productive Reflection (Sociálny dialóg na pracovisku ako forma „produktívnej úvahy“). Peter Cressey, Peter Totterdill, Rosemary Exton; International Journal of Action Research, zväzok 9, číslo 2, 2013.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 43.

21

(22)  3rd European Company Survey: "Innovative changes in European companies" (3. prieskum európskych podnikov: Inovatívne zmeny v európskych podnikoch). Eurofound (2017).

22

(23)  Vertrauenskultur als Wettbewerbsvorteil in digitalen Zeiten (Kultúra dôvery ako konkurenčná výhoda v digitálnom veku).

23

(24)  Win-win arrangements: Innovative measures through social dialogue at company level (Obojstranne výhodné ustanovenia: inovatívne opatrenia prostredníctvom sociálneho dialógu na úrovni podnikov), Eurofound, 2016.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12. 2017, s. 30..

25

(26)  Projekt Productivity together (Produktivita spoločnými silami).

26

(27)  3rd European Company Survey: "Innovative changes in European companies" (3. prieskum európskych podnikov: Inovatívne zmeny v európskych podnikoch). Eurofound (2017).

27

(28)  Addressing digital and technological change through social dialogue (Riešenie digitálnych a technologických zmien pomocou sociálneho dialógu), Eurofound, 2017.

28

---

STANOVISKÁ

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/7

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Ženy na západnom Balkáne

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2019/C 159/02)

Spravodajkyňa: Dilyana SLAVOVA

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 19. 12. 2018 |
| Prijaté v pléne | 23. 1. 2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 174/1/6 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15. 2. 2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

19. 12. 2018

Prijaté v pléne

23. 1. 2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

174/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Politika EÚ voči západnému Balkánu dostala nový impulz. Dodatočný stimul prišiel v podobe bulharského predsedníctva Rady EÚ, pre ktoré boli krajiny západného Balkánu prioritou, a oznámenia EK na tému Dôveryhodná perspektíva rozšírenia pre krajiny západného Balkánu a väčšia angažovanosť EÚ v tejto oblasti, ktoré bolo uverejnené 6. februára 2018. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Samit v Sofii a závery Rady z júna 2018 o rozširovaní a procese stabilizácie a pridruženia potvrdili tento záväzok a vymedzili ďalšie etapy v procese európskej integrácie tohto regiónu. Konkrétnejšie pre Albánsko a bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko bolo stanovené začatie rokovaní o pristúpení na jún 2019, ak splnia určité podmienky. Toto zameranie na Balkán a činnosť v tomto smere sa budú pravdepodobne podporovať a ďalej rozvíjať vďaka nasledujúcim predsedníctvam, keďže ich budú zastávať členské štáty, ktoré voči západnému Balkánu tiež preukázali väčšiu citlivosť a oddanosť, konkrétne Rakúsko, Rumunsko a Chorvátsko. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV je silným zástancom rozširovania, keďže je to v záujme obidvoch strán – západného Balkánu, ako aj EÚ. Úspech tejto politiky je dôležitým faktorom globálnej pozície EÚ a základným kameňom stability a prosperity Európy. EHSV je preto presvedčený, že prístupový proces by mal ako jedna z hlavných priorít EÚ ďalej pokračovať s nasadením a dôslednosťou za jasných a prísnych podmienok, ktoré sú základom všetkých procesov rozširovania – nič viac, nič menej. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Rodová rovnosť je základným právom uznaným v článkoch 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii a v Charte základných práv EÚ. EHSV v tomto stanovisku zdôrazňuje úlohu žien ako kľúčovej hnacej sily pre upevnenie demokracie, dodržiavanie ľudských práv a slobôd a hospodársky a sociálny pokrok. Cieľom tohto stanoviska je zvýšiť povedomie o politických, sociálnych a hospodárskych právach žien a rodovej rovnosti na západnom Balkáne a podporovať ich. Zohľadnenie rodového hľadiska môže byť úspešné len vtedy, ak existuje silná politická vôľa a presvedčenie o výhodách, ktoré môže rovnosť medzi ženami a mužmi priniesť pre spoločnosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ženy zohrávali a naďalej zohrávajú dôležitú úlohu v procese zmierenia a sociálneho a hospodárskeho rozvoja v regióne, najmä v podmienkach veľmi oslabených hospodárskych štruktúr, chudoby a narušených sociálnych väzieb, v ktorých ženy prejavujú väčšiu flexibilitu a iniciatívu z hľadiska oživenia a obnovy sociálnych sietí a objavovania nových spôsobov práce. Napriek niektorým osvedčeným postupom a pozitívnemu vývoju, pokiaľ ide o postavenie žien a zavedené programy, sú ženy stále v znevýhodnenej situácii a nemôžu si riadne uplatňovať svoje politické, sociálne a hospodárske práva a plne využívať príležitosti sociálno-hospodárskeho rozvoja. V dôsledku patriarchálnej kultúry, ktorá spôsobuje ich okrajovú úlohu, ženy čelia predsudkom a rodovým stereotypom, segregácii na trhu práce a vo vzdelávaní a väčšiemu riziku diskriminácie a násilia, ktoré im bránia v postupe do najvyšších pozícií. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žiada nielen rovnaké zastúpenie a začlenenie žien v sociálnom, hospodárskom a politickom živote na všetkých úrovniach, ale aj zavedenie účinných právnych predpisov a politík v oblasti boja proti diskriminačnému správaniu a hlboko zakoreneným patriarchálnym postojom voči ženám vrátane žien z menšinových skupín (najmä Rómov a LGBTIQ), mladých žien, starších žien, vidieckych žien a žien so zdravotným postihnutím, ako aj žien a dievčat z radov utečencov, ktoré žiadajú o azyl v krajinách západného Balkánu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať plán rodovej rovnosti a navrhnúť opatrenia, ktoré by mohli viesť k vyrovnanejšiemu rozdeleniu moci a zdrojov na západnom Balkáne. Organizácie pre práva žien, záujmové združenia a odborové zväzy sa aktívne podieľajú na podporovaní úlohy žien v regióne a je potrebná ďalšia cielená a vytrvalá práca s občianskymi a sociálnymi partnermi s cieľom účinne bojovať za práva žien a obhajovať ich. Inštitúcie EÚ by mali urobiť viac pre finančnú podporu týchto organizácií a združení poskytnutím konkrétnych plánov a projektov zameraných na posilnenie postavenia žien na všetkých úrovniach vrátane programov na podporu organizácií pre rodovú rovnosť a podrobných akčných plánov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV vyzýva EÚ a vnútroštátne orgány, aby viac spolupracovali pri odstraňovaní stereotypov v oblasti vzdelávania s cieľom zabezpečiť mladým dievčatám a ženám počas celého života prístup k cenovo dostupnému a kvalitnému vzdelávaniu, vybaviť ich potrebnými zručnosťami a uľahčiť im kariéru a prístup ku kvalitným pracovným miestam na trhu práce. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Keďže násilie voči ženám a ich diskriminácia patria medzi najzávažnejšie porušenia ľudských práv a sú čoraz bežnejšie v tejto povojnovej oblasti, EHSV vyzýva Komisiu, aby výraznejšie podporovala regionálnu spoluprácu v oblasti výmeny najlepších postupov na zamedzenie domácemu násiliu, a rozšírila potrebné financovanie a odbornú podporu pre všetky snahy o zníženie výskytu a, pokiaľ je to možné, úplné odstránenie tohto rozšíreného negatívneho spoločenského javu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že vnútroštátne orgány by mali vyvinúť značné úsilie na zlepšenie slobody médií, a to aj posilnením existujúcich právnych predpisov a ich konzistentným vykonávaním. To okrem iného pomôže zvýšiť povedomie o otázkach rodovej rovnosti a zasadzovať sa za bezpečnejšie prostredie pre médiá, v ktorom sa rodové stereotypy môžu kriticky rozoberať prostredníctvom verejnej diskusie a v ktorom ženy nie sú terčom sexizmu, nenávistných prejavov a očierňujúcich kampaní online. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV opäť pripomína, že je potrebné, aby partneri zo západného Balkánu začlenili rodové hľadisko do všetkých príslušných programov financovaných prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (IPA II), najmä v oblasti politiky 3, ktorá zahŕňa zamestnanosť, sociálnu politiku, vzdelávanie, podporu rodovej rovnosti a rozvoj ľudských zdrojov. Mali by sa vytvoriť tematické fondy na boj proti domácemu násiliu a na podporu ženského sociálneho a mediálneho aktivizmu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Mal by sa zaručiť jasný a trvalý záväzok v oblasti rodovej rovnosti ako základnej hodnoty EÚ. EHSV nabáda Komisiu, aby do svojej porovnávacej analýzy pre prístupové rokovania zahrnula kľúčové ukazovatele rodovej rovnosti vypracované a monitorované v úzkej spolupráci so sociálnymi a občianskymi partnermi, ktorí sa zasadzujú za posilnenie postavenia žien v regióne a v celej EÚ. Systematické uplatňovanie rodového hľadiska by sa malo vnímať ako horizontálne kritérium posúdenia prijateľnosti a kvality legislatívneho procesu v rámci rokovaní o pristúpení. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV očakáva, že budúce úsilie na západnom Balkáne sa zameria nielen na zosúladenie právnych predpisov týkajúcich sa ľudských práv žien so súborom právnych predpisov EÚ a s príslušnými medzinárodnými mechanizmami a nástrojmi, ale aj, a to predovšetkým, na odstránenie nedostatkov z hľadiska riadneho vykonávania platných právnych predpisov. Vlády krajín západného Balkánu by sa mali povzbudzovať a podporovať v úsilí vytvoriť životaschopné mechanizmy verejného financovania zamerané na ochranu žien pred násilím, diskrimináciou a hospodárskym vykorisťovaním. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV vyzýva členské štáty a partnerské krajiny zo západného Balkánu, ktoré ešte neratifikovali Istanbulský dohovor, aby tak urýchlene urobili, pretože predstavuje komplexný politický rámec na predchádzanie domácemu násiliu, ochranu obetí a stíhanie páchateľov. EHSV tiež vyzýva cirkvi a iné náboženské inštitúcie a organizácie občianskej spoločnosti všetkých vierovyznaní, aby neporušovali práva žien a nezasahovali do ich reprodukčných práv, čo je rozhodujúcim predpokladom pre sociálnu a hospodársku emancipáciu žien a posilnenie ich postavenia. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV pripomína význam prepojenia rodovo citlivého rozpočtovania so všeobecnými opatreniami na zabezpečenie rodovej rovnosti. Vyzýva na začlenenie rodového hľadiska do všetkých politík a programov prostredníctvom lepšieho prideľovania zdrojov, ktoré je v súlade s rodovo špecifickými potrebami. Vzhľadom na uvedené a v súvislosti s budúcim viacročným finančným rámcom by EÚ mala byť dôslednejšia pri rokovaniach s krajinami západného Balkánu v oblasti uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a mala by trvať na rodovo citlivom rozpočtovaní a zhromažďovaní rodovo rozčlenených údajov s cieľom zabezpečiť, že rovnosť a rešpektovanie práv žien budú neustále zohľadňované. Partnerské krajiny zo západného Balkánu, ako aj Komisia by preto mali zintenzívniť politické konzultácie s aktivistami v oblasti práv žien a odborníkmi na rodovú rovnosť v rôznych oblastiach politiky súvisiacich s rozširovaním. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť podnikaniu žien vzhľadom na jeho potenciál výrazne zlepšiť vyhliadky na rast v tomto regióne, a vyzýva inštitúcie EÚ, aby v tejto súvislosti vyvinuli nevyhnutné úsilie. Opatrenia na podporu vytvárania nových podnikov zahŕňajú, okrem iného, zaistenie prístupu k finančným a inštitucionálnym zdrojom, zabezpečenie optimálnej infraštruktúry pre startupy, poskytovanie relevantných informácií týkajúcich sa založenia podniku, podporu záujmu o podnikanie žien prostredníctvom mediálnych kampaní a udeľovanie pôžičiek pre startupy a projekty na rozširovanie podnikov. Ženy podnikateľky a ich podnikateľské organizácie by sa mali systematicky začleňovať do všetkých postupov tvorby politík, ktoré sú dôležité pre sociálny a hospodársky aspekt rozširovania EÚ. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Rovnosť žien a mužov je základným právom a spoločnou hodnotou uznanou Európskou úniou. Rodová rovnosť, zakotvená v zmluvách EÚ a medzinárodných dohovoroch o ľudských právach, je súčasťou prístupových podmienok, ktoré musia kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu (Albánsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Kosovo (1), Čierna Hora a Srbsko) spĺňať. Investovanie do rodovej rovnosti má zásadný význam: nielenže ide o požiadavku EÚ, ale slúži aj ako kľúčový ukazovateľ rovnoprávnej a demokratickej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako súčasť svojej prípravy na pristúpenie k EÚ prijali krajiny západného Balkánu v uplynulých rokoch určité opatrenia na dosiahnutie pokroku v oblasti práv žien. Patrí sem prijatie alebo zmena príslušných právnych predpisov (napríklad antidiskriminačné právne predpisy, trestné a pracovné právo), príprava národných stratégií a akčných plánov a ustanovenie inštitucionálnych mechanizmov na vykonávanie a monitorovanie príslušných politík. Napriek tomu je presadzovanie rodovej rovnosti často len povrchné a opatreniam prijatým v tejto súvislosti chýba skutočné politické odhodlanie, kompetencie a finančné zdroje, čo vedie k slabému a sporadickému vykonávaniu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Žiaľ, na samite krajín západného Balkánu, ktorý sa uskutočnil v júli 2018 v Londýne, sa nevyužila príležitosť dosiahnuť pokrok v presadzovaní rodovej rovnosti v tomto regióne. Návrh na jednotný postup, o ktorom sa uvažovalo počas príprav na samit, by mal preto urýchlene dostať politickú podporu a mal by sa promptne realizovať udržateľným spôsobom. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nerovnosť medzi mužmi a ženami zostáva v krajinách západného Balkánu problémom z dôvodu veľmi patriarchálnych štruktúr typických pre tento región, ktoré sa prejavujú v rodovo motivovanom násilí, diskriminácii a vykorisťovaní, chronickom dvojnásobnom zaťažení žien, pokiaľ ide o ich pracovné aj rodinné povinnosti, v mnohých prekážkach brániacich vzostupu žien a rovnakému odmeňovaniu a v nedostatočnom prístupe k sociálnym a zdravotníckym službám v oblasti reprodukčného zdravia a k finančným nástrojom. Došlo k určitým zlepšeniam, pokiaľ ide o zastúpenie žien v politike, avšak nie s dlhodobým vplyvom na spravodlivé rozdelenie politickej moci medzi ženami a mužmi. Veľkým problémom je slabá implementácia progresívnych politík, čo odzrkadľuje nedostatok skutočného politického odhodlania, financovania a odborných znalostí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zabezpečenie rovnosti medzi ženami a mužmi zostáva v tomto regióne otvorenou otázkou (2). Týmto stanoviskom EHSV upozorňuje na úsilie zo strany sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti EÚ s cieľom podporiť rodovú rovnosť ako súčasť politiky rozširovania EÚ a spraviť z nej prierezový ukazovateľ vo všetkých oblastiach spoločnosti. Zaoberá sa aj niektorými hlavnými výzvami, ktorým čelia ženy na západnom Balkáne, ako je ich slabšia úloha v sociálnej, hospodárskej a politickej oblasti a rozšírené rodovo motivované násilie. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Rodovo motivované násilie

| 3.1. | Rodovo motivované násilie, t. j. sexuálne, reprodukčné a domáce násilie, stále predstavuje hlavný problém v regióne. Hoci sú prípady domáceho násilia nedostatočne nahlasované, počet nahlásených prípadov je stále vysoký. Údaje naznačujú, že v Albánsku je 56 % žien vystavených aspoň jednej forme domáceho násilia, v Kosove takmer 70 % žien zažilo počas svojho života domáce násilie, zatiaľ čo v Srbsku bolo v roku 2017 zaznamenaných aspoň 26 prípadov vrážd žien a vo väčšine týchto prípadov bol páchateľom partner obete (3). Prieskum služieb, ktoré sa zaoberajú domácim násilím v krajinách tohto regiónu, odhalil, že nie sú dostatočne financované a majú nedostatok zamestnancov a príliš veľa práce (4) a že mechanizmy nahlasovania sú vo všeobecnosti veľmi slabé. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Každá partnerská krajina na západnom Balkáne má národnú stratégiu zameranú na boj proti domácemu násiliu (5). Ženy zväčša nenahlasujú incidenty z dôvodu noriem akceptácie, nedôvery v bezpečnostné a justičné inštitúcie a nedostatočnej inštitucionálnej reakcie aj na ohlásené prípady. Nedostatok finančne udržateľných podporných sietí, útulkov a zariadení pre obete, ktoré sú dostatočne odvážne, aby nahlásili násilie, prispieva k ďalšej viktimizácii najzraniteľnejších skupín žien. V tomto regióne existuje mnoho nedostatkov pri zbere porovnateľných údajov, ktoré treba riešiť. Cieľom je mať dobre navrhnuté, financované a monitorované politiky, ktoré predchádzajú, chránia a trestajú. To si vyžaduje náležitú odbornú prípravu všetkých aktérov zapojených do procesu, primerané zvyšovanie povedomia a zmenu postojov v spoločnosti. EHSV sa domnieva, že podobne ako všade inde, aj tu má prevencia prvoradý význam a je menej nákladná než zásahy v neskorších etapách. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V celom regióne západného Balkánu je potrebné úplné vykonávanie Dohovoru Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor). Väčšina partnerov zo západného Balkánu, ktorá dohovor podpísala a ratifikovala, by mala zintenzívniť svoje úsilie, pokiaľ ide o prideľovanie primeraných verejných investícií, koordináciu politík a implementáciu praktických opatrení na odstránenie všetkých foriem násilia páchaného na ženách. Okrem toho sa Komisia vyzýva, aby v kontexte predvstupového financovania pre občiansku spoločnosť a na činnosti v záujme budovania inštitucionálnych kapacít zaradila otázky domáceho násilia medzi priority. EHSV vyzýva Komisiu, aby podporovala výraznejšiu regionálnu spoluprácu v oblasti výmeny osvedčených postupov, pokiaľ ide o boj proti domácemu násiliu, bez ohľadu na to, či ide o členské štáty EÚ alebo o krajiny zapojené do procesu rozširovania. V kontexte rozširovania je dôležité, aby členské štáty EÚ boli pozitívnym vzorom v tejto súvislosti.
  Je potrebné väčšie zapojenie a spolupráca všetkých aktérov z verejného a súkromného sektora a väčšie zapojenie mimovládnych organizácií, keďže spolupráca medzi štátnymi službami a mimovládnymi organizáciami je nevyhnutná pre úspešné vykonávanie právnych predpisov a politických opatrení na boj proti všetkým formám násilia voči ženám. |
| --- | --- |

3.3.

Je potrebné väčšie zapojenie a spolupráca všetkých aktérov z verejného a súkromného sektora a väčšie zapojenie mimovládnych organizácií, keďže spolupráca medzi štátnymi službami a mimovládnymi organizáciami je nevyhnutná pre úspešné vykonávanie právnych predpisov a politických opatrení na boj proti všetkým formám násilia voči ženám.

| 3.4. | Rodiny a školy zohrávajú kľúčovú úlohu. Výchova detí a vzdelávanie by mali byť rodovo citlivé a zamerané na odstránenie rodovo motivovaného násilia konkrétne voči dievčatám a mladým ženám. Vytvorenie rámca, ktorým by sa zaviedli jasné politiky v školách na riešenie násilia založeného na rodovej príslušnosti, by prispelo k zníženiu takýchto praktík a následne by pomohlo vytvoriť priaznivejšie prostredie pre obete a posilniť rodovú rovnosť ako základnú zásadu, o ktorú sa spoločnosť opiera. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Ľudské práva

| 4.1. | Ľudské práva žien sú na západnom Balkáne systematicky terčom nacionalistických a cirkevných aktérov, ktorí často využívajú náboženské dogmy a národné záujmy, ako sú tradičné patriarchálne rodinné hodnoty a demografická obnova, ako morálne odôvodnenie na zbavenie žien ich slobody, rovnosti a bezpečnosti. Napriek existujúcim komplexným a všeobecne ochranným právnym predpisom o ľudských právach majú mechanizmy uplatňovania a presadzovania značné nedostatky. EHSV vyzýva na účinnejšiu spoluprácu a spoločné opatrenia medzi vnútroštátnymi štruktúrami v oblasti ľudských práv, sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti a vládnymi orgánmi pri presadzovaní programu v oblasti ľudských práv a pomoci tým, ktorí sú obzvlášť zraniteľní. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tradície prevládajú, či už ide o rozdelenie úloh medzi ženami a mužmi alebo o vnímanie ženskej sexuality. Dostupnosť starostlivosti v materstve je primeraná, avšak v iných prípadoch sa ženy stále radšej rozhodnú nejsť k lekárovi. Pracujúce ženy sa často stretávajú s diskrimináciou, pokiaľ ide o práva v súvislosti s materskou dovolenkou vrátane otázok pri pohovoroch o ich rodinnom stave a úmysle mať deti, a to napriek skutočnosti, že boli zavedené právne predpisy na predchádzanie takýmto situáciám. Mali by sa podporovať a propagovať pravidelné lekárske prehliadky. Sú potrebné intenzívne osvetové kampane týkajúce sa zdravotných služieb v oblasti reprodukčného zdravia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV osobitne znepokojuje, že reprodukčné zdravie žien na západnom Balkáne je vystavené riziku z dôvodu čoraz častejších útokov zo strany ultrakonzervatívnych záujmových skupín, ktoré sú úzko spojené s dominantnými náboženskými komunitami. Mala by sa vykonať podrobná analýza vplyvu fundamentalistických náboženských názorov na práva žien v tomto regióne, a najmä na ich reprodukčné práva. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | LGBTIQ komunita si zaslúži osobitnú pozornosť vzhľadom na to, že jej práva nie sú ani zďaleka konsolidované. Okrem toho je vystavovaná neustálemu tlaku rôznych konzervatívnych sociálnych skupín. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Sociálne práva

| 5.1. | V krajinách tohto regiónu stále existujú nedostatky, pokiaľ ide o zaručenie a monitorovanie hospodárskych a sociálnych práv vrátane práva na nediskrimináciu. Toto sa týka všetkých žien na trhu práce, ale najmä žien a dievčat zo zraniteľných skupín vrátane etnických menšín (predovšetkým Rómov), vnútorne vysídlených osôb, osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a utečencov. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ženy z týchto znevýhodnených skupín často nemajú dostatočné vedomosti o sociálnych právach, prístup k sociálnym službám, vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a bývaniu. Inštitúcie právne zodpovedné za tieto oblasti zatiaľ nie sú schopné poskytovať týmto ľuďom primeranú podporu. EHSV sa domnieva, že zainteresované strany, ako sú centrá sociálnej práce, miestne samosprávy a mimovládne organizácie, by mali zlepšiť podmienky potrebné na zabezpečenie rovnakých sociálnych práv pre zraniteľné skupiny. Je naliehavo potrebné znovu preskúmať kvalitu a finančnú životaschopnosť programov sociálnych reforiem podporovaných EÚ, napríklad prostredníctvom spoločného memoranda o začlenení zameraného na sociálne začlenenie, diverzifikáciu, demokratizáciu a decentralizáciu sociálnych služieb. Mali by sa preskúmať možnosti včasného uplatňovania európskeho piliera sociálnych práv v procese rozširovania. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Znepokojujúcim spoločenským javom je radikalizácia žien v niektorých moslimských komunitách a ich zapojenie do násilného extrémizmu. V rokoch 2012 až 2016 z 1 000 osôb, ktorí odišli zo západného Balkánu do oblastí konfliktov v Sýrii a Iraku, bolo približne 20 % žien (6). Vlády, inštitúcie a organizácie občianskej spoločnosti nerobia dosť pre to, aby sa verejne uznala migrácia žien na Blízky východ a aby sa zaručilo, že rodové hľadisko bude súčasťou súčasného úsilia v boji proti násilnému extrémizmu. Na prijatie právnych predpisov na kriminalizáciu zapojenia do polovojenských skupín, poskytovania materiálnej podpory týmto skupinám a náboru do nich by mali nadviazať praktické opatrenia na podporu deradikalizácie a rehabilitácie žien, ktoré by sa v prvom rade mali uznať za obete extrémistickej propagandy a náboru. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Ženy na trhu práce

| 6.1. | Vylúčenie žien z trhu práce je v tomto regióne veľmi rozšírené a je výrazne vyššie než priemer EÚ (7). Takmer dve tretiny žien v produktívnom veku v regióne sú buď neaktívne, alebo nezamestnané. U rómskych žien a žien so zdravotným postihnutím je tento podiel ešte vyšší. Štatistiky ukazujú, že ženy majú nižšiu úroveň aktivity v porovnaní s mužmi a dosiahol sa len malý pokrok v odstraňovaní rozdielov v zamestnanosti žien a mužov. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | To predstavuje nielen porušenie základných ľudských práv, ale tiež prináša so sebou vysoké hospodárske a sociálne náklady a spomaľuje potenciál hospodárskeho rastu v regióne. Každý rok krajiny západného Balkánu strácajú v priemere 18 % svojho celkového HDP v dôsledku rodových rozdielov na trhu práce (8). Jedna tretina tejto straty je dôsledkom narušení pri voľbe povolania medzi mužmi a ženami. Zvyšné dve tretiny zodpovedajú nákladom spojeným s rozdielmi v účasti na trhu práce. Krajiny západného Balkánu by mali byť podporované, aby optimálne využívali existujúce nevyužité ľudské zdroje, podporovali a uľahčovali účasť žien na trhu práce a riešili problém veľkého podielu žien pracujúcich v neformálnej ekonomike. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Tieto rodové rozdiely pramenia z existencie zakorenených noriem týkajúcich sa rodinných povinností a nedostatočnej reakcie inštitúcií v záujme riešenia týchto výziev. Rodinné povinnosti zvyčajne pripadajú ženám, a pružné pracovné podmienky sú mimoriadne obmedzené. To núti ženy, aby si vybrali medzi rodinou a kariérou. Ženy sú formálne zamestnané v oveľa nižšej miere než muži, zarábajú menej a zriedkavo zastávajú vysoké pozície. Je dôležité zapojiť mužov do diskusie a nabádať ich k tomu, aby sa viac podieľali na plnení rodinných povinností. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Cenová dostupnosť starostlivosti o deti a podporovanie rodičovskej dovolenky pre otcov je jednou z nevyhnutných podmienok zvýšenia účasti žien na trhu práce. Sú potrebné aj osobitné opatrenia na lepšie zosúladenie ponuky na trhu práce pre ženy, napríklad poskytovanie verejného vzdelávania malým deťom v jasliach a materských školách. Stereotypy v rodičovskej výchove a postoje, najmä v niektorých komunitách, k rozdielnemu vzdelávaniu chlapcov a dievčat, ako aj stereotypy pri voľbe typicky „ženského“ alebo „mužského“ povolania prispievajú, okrem iných faktorov, k rozdielom v platoch a dôchodkoch medzi ženami a mužmi. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Rozdiel v odmeňovaní mužov a žien v regióne, ktorý predstavuje približne 20 % (9), je pretrvávajúcim problémom. Z toho následne vyplýva rozdiel vo výške dôchodkov mužov a žien a nerovnosť medzi mužmi a ženami v dôchodkovom veku. Možný nárast chudobných pracujúcich, medzi ktorými je mnoho žien, je jasným argumentom pre väčšiu politickú pozornosť a činnosť zo strany vlád, zamestnávateľov a sociálnych partnerov nielen vo forme priamych opatrení súvisiacich s minimálnou mzdou a životným minimom, progresívnym zdaňovaním, dávkami podpory v zamestnanosti a sociálnou pomocou, ale čo je ešte dôležitejšie aj prostredníctvom nepriamych opatrení, napríklad v oblasti pružnejších foriem organizácie práce, bývania, zvyšovania kvalifikácie a zlepšovania starostlivosti o deti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Hospodárska situácia a nedostatok pracovných príležitostí majú negatívny vplyv na ženy, najmä na mladé ženy, čo ich núti opustiť svoju krajinu, a to vedie k zvýšenému úniku mozgov v tomto regióne. Politické opatrenia by mali byť navrhnuté tak, aby sa v plnej miere využil talent a zručnosti žien v dynamicky sa meniacom hospodárskom prostredí. V tejto súvislosti by sa malo zvážiť vytvorenie sietí expertiek s cieľom zdôrazniť ich odborné znalosti v rôznych oblastiach. Okrem toho by sa mal zlepšiť a zabezpečiť prístup žien k celoživotnému vzdelávaniu. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Na odstránenie stereotypov v oblasti vzdelávania je potrebné neustále povzbudzovať dievčatá a ženy, aby sa viac zapájali do oblastí STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika), odborného vzdelávania a odbornej prípravy a učňovskej prípravy. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Posilnenie postavenia žien

7.1.   Posilnenie ekonomického postavenia žien

| 7.1.1. | Ženy podnikateľky tvoria stále nevyužitý zdroj v podnikaní a pri vytváraní pracovných miest a sú dôležitou hnacou silou hospodárskeho rastu. Ženy podnikateľky čelia špecifickým problémom a prekážkam pri zakladaní a rozširovaní podniku, ako je nedostatok obchodných a podnikateľských zručností, prevládajúce predsudky v bankách, pokiaľ ide o úverovú bonitu podnikov vedených ženami. Neexistuje žiadna jednotná definícia „podnikania žien“, v dôsledku čoho neexistujú údaje o tejto dôležitej otázke. |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Snaha o zmenu vychádza z jasných dôkazov o veľkom počte vysokokvalifikovaných žien v krajinách západného Balkánu, a preto by sa všetky argumenty na podporu rodovej vyváženosti mali opierať skôr o pravidlo „zásluh a uprednostňovania“, a nie o pozitívnu diskrimináciu. Naďalej však existujú činitele, ktoré bránia ženám v tom, aby zastávali vedúce funkcie. Sú to napr. chýbajúce opatrenia na zosúladenie profesionálneho a rodinného života, obmedzený prístup k sieťam, ktoré majú veľký význam pre získanie vyšších pozícií, nedostatok sebadôvery atď. (10) |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | EHSV by politickým činiteľom a podnikom ďalej odporučil, aby s cieľom zabezpečiť na západnom Balkáne prijímanie žien do vedúcich funkcií preskúmali otázky, ako sú (11):






  — | lepšie zviditeľňovanie žien vo vedúcich funkciách, |
| --- | --- | --- |

7.1.3.

—

lepšie zviditeľňovanie žien vo vedúcich funkciách,

| — | väčšia transparentnosť pri vyhľadávaní talentov, |
| --- | --- |

—

väčšia transparentnosť pri vyhľadávaní talentov,

| — | boj proti stereotypom v oblasti rodových rolí, |
| --- | --- |

—

boj proti stereotypom v oblasti rodových rolí,

| — | plánovanie odovzdania vedenia podniku, |
| --- | --- |

—

plánovanie odovzdania vedenia podniku,

| — | vytvorenie podmienok na získavanie talentov, |
| --- | --- |

—

vytvorenie podmienok na získavanie talentov,

| — | šírenie príkladov osvedčených postupov, |
| --- | --- |

—

šírenie príkladov osvedčených postupov,

| — | vytvorenie celoeurópskej koordinovanej databázy kvalifikovaných žien pre pozície vo vrcholových orgánoch. |
| --- | --- |

—

vytvorenie celoeurópskej koordinovanej databázy kvalifikovaných žien pre pozície vo vrcholových orgánoch.

| 7.1.4. | Odborná príprava a prístup k finančným prostriedkom vrátane mikrofinancovania by sa mali poskytovať ako integrovaný balík pre začínajúce a rastúce podniky žien (12). Podpora podnikania žien v regióne by viedla k vytváraniu pracovných miest a priniesla by hospodárske výhody pre všetkých. Na tento účel by sa mali aktívnejšie využívať opatrenia, ako sú podnikateľské inkubátory, mentorské programy, inovačné centrá, technologické laboratóriá a ďalšie formy podpory pre ženy v podnikaní. |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Združenia žien podnikateliek by sa mali aktívne zúčastňovať na rozhodovacích procesoch a verejnom dialógu s miestnymi a regionálnymi orgánmi a partnerskými organizáciami. Pri nedávnych projektoch v tejto oblasti sa dospelo k záveru, že tejto téme sa dostáva väčšie uznanie než v minulosti a že podpora žien podnikateliek už nie je len plánom, ale prebiehajúcim procesom. Dosiahnutie ďalšieho podstatného pokroku by si vyžadovalo zmenu v myslení. |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.6. | Sociálne podniky zohrávajú dôležitú úlohu v spájaní podnikateliek a mali by sa v regióne podporovať s cieľom koordinovať činnosť a uľahčovať úspešný prístup k financovaniu. |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Podnikanie mladých ľudí má pre región zásadný význam a je potrebný nový model rastu s cieľom dostať sa do digitálnej sféry. Mal by byť založený na inovácii a podnikateľskom duchu generácie nového tisícročia. Okrem iného by mal zahŕňať individualizované vzdelávanie mladých žien a mužov vstupujúcich do nového sveta práce a zabezpečené riešenia financovania. |
| --- | --- |

7.1.7.

7.2.   Posilnenie politického postavenia žien

| 7.2.1. | Všetky partnerské krajiny zo západného Balkánu majú rodové kvóty a majú zavedenú dosť silnú politiku na zvýšenie zastúpenia žien. Systém kvót vo väčšine príslušných partnerských krajín si vyžaduje, aby politické strany zaradili do svojich volebných zoznamov aspoň 30 % žien, okrem Bosny a Hercegoviny a bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko, kde je to minimálne 40 %. |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Hoci sa rodové kvóty vyvíjajú a prinášajú pozitívne zmeny v regióne, neexistuje súlad pri vykonávaní tejto politiky. V dôsledku toho sa postavenie žien v politike a ich účasť na rozhodovacích procesoch výrazne nezlepšili a stále nie sú udržateľné. |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | V regióne existuje hierarchická marginalizácia, ktorá preukazuje prítomnosť väčšieho počtu mužov než žien vo vysokých rozhodovacích funkciách. Ženy stále nezastávajú najvyššie pozície moci. Veľmi často sú členkami politických orgánov v oblasti vzdelávania, zdravia, sociálnej politiky a správy a to môže viesť k horizontálnej segregácii v niektorých odvetviach. Sú však oveľa menej zastúpené v iných orgánoch, ktoré majú väčšiu rozhodovaciu právomoc a vplyv na tvorbu politiky alebo vládnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Existuje niekoľko dobrých príkladov posilnenia politického postavenia žien v regióne. Miestnym organizáciám sa podarilo zapojiť ženy do politických procesov a podpora žien v politických stranách viedla k voľbe prvej primátorky v Kosove. V Albánsku viedli partneri koalíciu občianskej spoločnosti, ktorá žiadala rešpektovanie rodových kvót v parlamente, vďaka čomu sa zvýšila účasť žien vo viacerých posledných voľbách. Existuje mnoho prebiehajúcich plánov, mechanizmov a štruktúr na podporu a zvýšenie politickej účasti žien v regióne a došlo k výrazným zlepšeniam (13). |
| --- | --- |

7.2.4.

8.   Úloha sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti

| 8.1. | Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti v krajinách západného Balkánu zohrávajú dôležitú úlohu pri ovplyvňovaní orgánov, aby sa zaviazali riešiť rodovú rovnosť. Ukázalo sa, že sú katalyzátorom pozitívnych zmien a budovania tolerantných a odolných spoločností. Existuje veľa úspešných ženských iniciatív, projektov a platforiem a EHSV výrazne podporuje tieto pozitívne počiny. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ženské organizácie ako súčasť organizácií občianskej spoločnosti sú v tomto ohľade mimoriadne nápomocné a zohrávajú vedúcu úlohu pri predchádzaní násiliu voči ženám, ako aj so zreteľom na zmierenie na miestnej a regionálnej úrovni. Sú kľúčovou súčasťou procesu monitorovania vlád a snahy zabezpečiť, aby niesli zodpovednosť za účinné vykonávanie politiky. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Napriek tomu, že boli oficiálne zavedené mechanizmy na začlenenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti do konzultačných procesov, komunikácia a spolupráca s vládami má veľa nedostatkov. Nedávny negatívnejší postoj k organizáciám občianskej spoločnosti spôsobuje, že je pre ne ťažké vyjadriť zdravú kritiku a navrhnúť opatrenia na účinné riešenie existujúcich nedostatkov. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné podporovať a chrániť priestor občianskej spoločnosti pre práva žien a posilnenie ich postavenia. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Proces rozširovania a berlínsky proces prispeli k zapojeniu občianskej spoločnosti do regionálnych iniciatív a tvorby politiky. Náznaky pokroku boli zaznamenané vzhľadom na význam a postavenie tohto sektora ako celku, vďaka čomu došlo k niekoľkým zmenám v legislatívnych predpisoch, politike a rozpočtoch, pričom sa zohľadnili požiadavky občanov. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | EHSV vo svojich vzťahoch s organizáciami občianskej spoločnosti na západnom Balkáne zaujal dvojitý prístup, a to regionálny a dvojstranný. Monitorovací výbor Západný Balkán, ktorý EHSV zriadil v roku 2014, je hlavným nástrojom na koordináciu činností EHSV v tomto regióne a monitorovanie zmien v politickej, hospodárskej a sociálnej situácii v partnerských krajinách na západnom Balkáne, ako aj vo vzťahoch medzi EÚ a západným Balkánom, vrátane oblasti práv žien. Fórum občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu patrí medzi činnosti monitorovacieho výboru. Na 6. fóre, ktoré sa konalo v júli 2017 v Sarajeve, sa diskutovalo o právach žien a posilnení ich postavenia a prijali sa odporúčania v tejto oblasti. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Európska komisia v oznámení o rozširovaní 2018 vyzvala orgány týchto krajín, aby s občianskou podporou prevzali zodpovednosť a splnili dobre známe podmienky pristúpenia. Inkluzívny a efektívny štruktúrovaný dialóg o prioritách reforiem s účasťou posilnenej občianskej spoločnosti by do veľkej miery prispel k úspechu všetkých transformačných opatrení. EÚ by preto mala vyvinúť väčšie úsilie na podporu a uľahčenie tohto dialógu. |
| --- | --- |

8.6.

V Bruseli 23. januára 2018

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Týmto označením nie sú dotknuté pozície k štatútu a označenie je v súlade s rezolúciou BR OSN č. 1244(1999) a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.

1

(2)  EPRS. Briefing on Women in the Western Balkans (Správa o ženách na západnom Balkáne), júl 2018.

2

(3)  Civil Society forum (CSF) of the Western Balkans Summit, Gender Issues in the Western Balkans (Fórum občianskej spoločnosti (CSF) samitu krajín západného Balkánu, Rodové otázky na západnom Balkáne), politická správa č. 4, apríl 2018, http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf.

3

(4)  Hughson, 2014, Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina (Rodový profil krajiny Bosna a Hercegovina) a Brankovic, 2015, Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking (Viacsektorová spolupráca: Povinnosť alebo zbožné želanie). UNDP.

4

(5)  Petricevic, I. 2012. Women’s Rights in the Western Balkans in the Context of EU Integration (Práva žien v krajinách západného Balkánu v kontexte európskej integrácie).

5

(6)  Rada pre regionálnu spoluprácu, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans (Vyčkávanie: Hodnotenie hrozby vracajúcich sa zahraničných bojovníkov na západnom Balkáne a reakcia na ňu), november 2017, https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans.

6

(7)  EPRS. Briefing on Women in the Western Balkans (Správa o ženách na západnom Balkáne), júl 2018.

7

(8)  http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women.

8

(9)  Regionálny projekt OSN Ženy.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 68.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 133, 9.5.2013, s. 68.

11

(12)  Európska komisia, SME Policy Index, Western Balkans and Turkey 2016, Assessing the implementation of the Small Business Act for Europe (Index politiky v oblasti MSP, západný Balkán a Turecko 2016, Posúdenie vykonávania iniciatívy Small Business Act pre Európu).

12

(13)  Rozvojový program Organizácie Spojených národov, 2016.

13

---

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/15

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Reforma WTO s cieľom prispôsobiť sa vývoju svetového obchodu

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2019/C 159/03)

Spravodajkyňa: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 12. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| | stanovisko z vlastnej iniciatívy |
| Príslušná sekcia | REX |
| Prijaté v sekcii | 19. 12. 2018 |
| Prijaté v pléne | 23. 1. 2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 174/2/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

12. 7. 2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

stanovisko z vlastnej iniciatívy

Príslušná sekcia

REX

Prijaté v sekcii

19. 12. 2018

Prijaté v pléne

23. 1. 2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

174/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) potvrdzuje svoj záväzok voči Svetovej obchodnej organizácii (WTO), ktorá plní úlohu ochrancu medzinárodného obchodu a fóra, kde sa vypracúvajú pravidlá a disciplíny na zabezpečenie spravodlivého obchodu, liberalizácie obchodu s tovarom a službami a transparentnosti rozhodovania v súvislosti s obchodnými otázkami. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený nielen o tom, že neodkladné reformy by sa mali vykonať čo najskôr, najmä pokiaľ ide o fungovanie Odvolacieho orgánu Orgánu na urovnávanie sporov, ale aj o tom, že členovia WTO by sa mali zaviazať k ambicióznejším a systematickým zmenám týkajúcim sa pracovných noriem a boja proti klimatickým zmenám a globálnych cieľov trvalo udržateľného rozvoja v snahe prispôsobiť pravidlá medzinárodného obchodu globálnym výzvam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor by chcel vyzvať Európsku komisiu, aby sa s podporou členských štátov usilovala o ambicióznu politiku pre celú EÚ27, ktorá prostredníctvom mnohostranných, viacstranných (vrátane WTO), dvojstranných a jednostranných (VSP, EBA) dohôd poskytne podnikom v EÚ lepšie možnosti prístupu na trh a ktorá bude šíriť hodnoty EÚ v oblasti ľudských práv a základných pracovných noriem, ako sú boj proti diskriminácii, rodová rovnosť, slobody odborových organizácií atď. Európska občianska spoločnosť požaduje voľný, ale zároveň spravodlivý obchod. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Po vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ (29. marca 2019) sa táto krajina stane nezávislým členom WTO. To znamená, že EÚ27 a Spojené kráľovstvo by mali zabezpečiť svoje dvojstranné obchodné a investičné vzťahy, pričom EÚ27 by v rámci dohôd o voľnom obchode so svojimi partnermi mala náležite zohľadniť dôležitú otázku colných kvót. EHSV si želá, aby Spojené kráľovstvo podporilo návrhy EÚ zamerané na reformu WTO s cieľom modernizovať pravidlá mnohostranného obchodu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje návrh Európskej komisie na realizovateľné riešenie, ktorým by sa opäť sfunkčnil Odvolací orgán Orgánu na urovnávanie sporov a nedávne oznamy rozoslané členmi WTO týkajúce sa zmien niektorých ustanovení Dohovoru o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Európsky hospodársky a sociálny výbor ako zástupca európskej organizovanej občianskej spoločnosti pozorne sleduje dohody o voľnom obchode, plnenie záväzkov prijatých zmluvnými stranami v rámci kapitol o trvalo udržateľnom rozvoji a požiadavku na zohľadnenie cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a boja proti zmene klímy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Rastúci počet prekážok obchodu a vyššie zdaňovanie dovozu (hliník, oceľ atď.) kľúčovými aktérmi svetového obchodu (USA, Čína atď.) sú skutočným nebezpečenstvom pre rast svetového obchodu, ktorý sa spomaľuje už od roku 2014, čo by mohlo ohroziť celosvetový rast, úsilie o znižovanie nerovnosti, rozvoj najzraniteľnejších hospodárstiev a vytváranie hodnôt a pracovných miest v globálnych hodnotových reťazcoch. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhľadom na uvedené riziká je EHSV presvedčený o potrebe ambicióznej reformy WTO. Táto reforma by sa mala rozdeliť na dve časti: prvú, technickejšiu časť, ktorá by sa mala týkať vyriešenia najnaliehavejších otázok do konca roka 2019, aby sa predišlo zablokovaniu Odvolacieho orgánu Orgánu na urovnávanie sporov a objasnili niektoré vymedzenia; a druhú, systémovejšiu časť, ktorá by mohla trvať dlhší čas a v ktorej sa úlohy a fungovanie WTO prispôsobia najdôležitejším zmenám vo svetovom obchode. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pokiaľ ide o prvú fázu, mali by sa podporiť viaceré návrhy predložené Európskou komisiou v koncepčnom dokumente vypracovanom v septembri 2018 v nadväznosti na mandát, ktorý dostala od členských štátov na zasadnutí Európskej rady 28. – 29. júna. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ide o tieto návrhy: posilnenie úlohy sekretariátu, zmenu pravidiel týkajúcich sa funkčného obdobia sudcov Odvolacieho orgánu na urovnávanie sporov, aktualizáciu pravidiel v oblasti subvencií, štátnych podnikov a prenosu technológií a vyššiu mieru využívania inkluzívnych viacstranných rokovaní. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa tiež domnieva, že v prvej fáze je naliehavo potrebné, aby WTO prejavila väčšie ambície, pokiaľ ide o poľnohospodárske odvetvie, a to v záujme zabezpečenia kvalitných a bezpečných potravín. Úloha WTO pri znižovaní neistoty v medzinárodnom obchode má zásadný význam pre budúcnosť poľnohospodárstva v každej krajine, ako aj jej schopnosť zaistiť bezpečnosť potravín v súlade s vysokými environmentálnymi normami v oblasti výroby a dobrých životných podmienok zvierat. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné, aby sa zásada predbežnej opatrnosti, ako je zakotvená v zmluvách EÚ, primerane chránila aj na mnohostrannej úrovni a aby bola v plnej miere právne uznaná s cieľom zabezpečiť vyššiu úroveň ochrany prostredníctvom preventívneho rozhodovania v prípade rizika pre ľudské zdravie alebo životné prostredie. Vzhľadom na význam zásady predbežnej opatrnosti by EÚ z nej mala vo všetkých svojich obchodných rokovaniach urobiť otázku ofenzívneho záujmu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV sa domnieva, že ďalšou prioritou je zabezpečenie ochrany údajov v medzinárodnom obchode prostredníctvom mnohostranných nástrojov podľa vzoru noriem a pravidiel zavedených v rámci EÚ, OECD, APEC a OSN. Existujúci mnohostranný nástroj v oblasti ochrany údajov by sa mal ďalej rozvíjať a viac tretích krajín by sa malo nabádať, aby sa k nemu pripojili. Prístup EÚ k horizontálnym ustanoveniam o cezhraničných tokoch údajov a ochrane osobných údajov by sa mal podporovať ako mnohostranná norma. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Tieto existujúce pravidlá týkajúce sa poľnohospodárskeho odvetvia a ochrany údajov je potrebné prispôsobiť, aby sa zohľadnili charakteristiky trhu a obchodné postupy niektorých členov WTO. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Zvážiť by sa však mali aj iné spôsoby realizácie ambicióznejšej a systémovejšej reformy, ktoré Európska komisia v tejto fáze nespomína. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV navrhuje, aby sa začalo s procesom úvah o vymedzení pojmu „rozvojové krajiny“ na účel postupov v rámci WTO, ktoré by sa mohlo opierať o súbor kritérií zahŕňajúcich napríklad podiel na trhu v celosvetovom hospodárstve a indexy ľudského rozvoja a ktoré by bolo v súlade s existujúcimi vymedzeniami pojmov v iných medzinárodných organizáciách. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Návrhy, ktoré podporuje EHSV, sa týkajú najmä týchto troch oblastí: pracovných noriem a dôstojnej práce, cieľov v oblasti zmeny klímy a plnenia cieľov trvalo udržateľného rozvoja OSN do roku 2030. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Otázka koncipovania základných pracovných noriem a pravidiel mnohostranného obchodu je otvorená už viac ako 20 rokov. EHSV sa domnieva, že prijatie ambicióznych a komplexných cieľov trvalo udržateľného rozvoja Organizáciou Spojených národov teraz znamená, že WTO ako ochranca medzinárodného obchodu musí pri podpore základných pracovných noriem zohrávať aktívnu úlohu. Mohlo by sa to dosiahnuť uznaním cieľov trvalo udržateľného rozvoja a základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) vo všeobecnej preambule a používaním článku XX Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) v plnom rozsahu tak pri environmentálnych záležitostiach (XX g), ako aj sociálnych záležitostiach (XX e). |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Avšak aj bez ohľadu na možné spôsoby aktualizácie súčasných pravidiel a stanovenie nových pravidiel prispôsobených obchodu 21. storočia by sa v prvom rade mala spružniť a stransparentniť zložitá riadiaca štruktúra WTO založená na jednomyseľnosti, aby sa zvýšila efektívnosť tejto organizácie. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Európsky hospodársky a sociálny výbor preto žiada Európsku komisiu, aby v spolupráci so svojimi hlavnými partnermi začala úvahy o možnom vývoji v rozhodovacích postupoch WTO, transparentnosti jej práce a zapojení občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.20.

2.   Kľúčový aktér v medzinárodnom obchode

| 2.1. | WTO je základným kameňom multilateralizmu v obchode, ktorý priniesol veľa pozitívnych zmien: proces liberalizácie svetového obchodu, väčšiu transparentnosť opatrení obchodnej politiky prostredníctvom partnerského preskúmania, judikatúru Orgánu na urovnávanie sporov, ktorá umožňuje každej členskej krajine organizácie uplatniť si svoje práva vo vzťahu k inému členovi WTO v prípade porušenia pravidiel, a navrhovanie – i keď pomalé a zložité – pravidiel a disciplín upravujúcich vývoj medzinárodného obchodu (uľahčenie obchodu, boj proti subvencovaniu v odvetví rybolovu atď.). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV považuje za úspech, že počet členov WTO sa stále zvyšuje, pričom organizácia presvedčila geopolitických „gigantov“ o zásadách multilateralizmu (Čínu a Rusko) a uľahčila integráciu zraniteľných hospodárstiev do svetového obchodu (Libéria, Kambodža atď.). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | WTO od svojho založenia v januári 1995 teda plní trojitú úlohu ochrancu obchodných pravidiel, faktora stimulujúceho internacionalizáciu hospodárstiev rozvojových krajín a faktora uľahčujúceho vytváranie globálnych hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Organizácia vykonáva svoje úlohy najmä prostredníctvom nasledujúcich pilierov:
  2.4.1.   Navrhovanie súboru pravidiel a postupov pre medzinárodný obchod









  2.4.1.1. | Tieto pravidlá sa týkajú troch hlavných oblastí: Všeobecnej dohody o clách a obchode, Všeobecnej dohody o obchode so službami a Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva. Tieto tri piliere dopĺňa systém urovnávania sporov a zásada transparentnosti založená na preskúmavaní obchodných politík členských štátov. Celý tento súbor pravidiel, na dodržiavanie ktorých v praxi dohliada Orgán na urovnávanie sporov, poskytuje medzinárodným obchodníkom právnu istotu a predvídateľnosť nevyhnutné pre dlhodobé investície. |
| --- | --- | --- |

2.4.

2.4.1.   Navrhovanie súboru pravidiel a postupov pre medzinárodný obchod

2.4.1.1.

2.4.2.   Orgán na urovnávanie sporov

| 2.4.2.1. | Ide o jeden z najdôležitejších úspechov, ktorý WTO dosiahla od dohody GATT. Časové rozvrhy a procesné pravidlá uplatniteľné na urovnávanie sporov medzi členskými krajinami boli formalizované a riadia sa prísnymi lehotami, čo od roku 1995 viedlo k predloženiu viac ako 500 sporov Orgánu na urovnávanie sporov a k vydaniu viac ako 350 rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.4.2.1.

| 2.4.2.2. | Orgán na urovnávanie sporov rozhodol v mnohých dôležitých veciach, i keď môžu existovať určité obavy v súvislosti s ich vykonávaním: subvencovanie výroby lietadiel (EÚ/USA), zahraničné vývozné spoločnosti (EÚ/USA), subvencie na produkciu bavlny (Brazília/USA) a pod. Počet žiadostí sa v poslednej dobe zvýšil vplyvom rozrastania opatrení obchodnej politiky zavádzajúcich dodatočné alebo protekcionistické clá (USA, Čína), nútených technologických prevodov a porušovania práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

2.4.2.2.

2.4.3.   Kolá rokovaní o liberalizácii obchodu

| 2.4.3.1. | Uruguajské kolo (1986 – 1994) je posledným kolom mnohostranných obchodných rokovaní, ktorého výsledkom sú: ambiciózny program znižovania priemyselných ciel, odbúranie netarifných opatrení vrátane kvót na textil a odevy, ako aj posilnené pravidlá a zavedenie nových procesných pravidiel na urovnávanie sporov. |
| --- | --- |

2.4.3.1.

3.   Súčasné nedostatky WTO

3.1.   
  Pokračujúca kríza v Odvolacom orgáne Orgánu na urovnávanie sporov

| 3.1.1. | V súčasnosti hrozí úplné ochromenie činnosti Odvolacieho orgánu, ktorý je základným kameňom súdnej funkcie WTO: pokiaľ budú Spojené štáty americké naďalej odmietať vymenovať nových sudcov, v decembri 2019 klesne počet stálych sudcov v tomto orgáne na menej ako troch. Táto patová situácia by Odvolaciemu orgánu bránila v rozhodovaní, pretože potrební sú minimálne traja sudcovia, a to v čase, keď rastie počet sporov v dôsledku rastúceho tlaku vyvolaného protekcionizmom. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Úrad obchodného zástupcu Spojených štátov sa kriticky vyjadril k viacerým aspektom súčasného fungovania Orgánu na urovnávanie sporov: vykonávanie činnosti nad rámec jeho hlavnej úlohy, ktorou je pomáhať členom WTO pri riešení obchodných sporov, nerešpektovanie 90-dňovej lehoty, stanoviská vydávané k záležitostiam, ktoré nesúvisia s predmetom sporu a skutočnosť, že treba nájsť novú rovnováhu medzi právami a povinnosťami Odvolacieho orgánu. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ide o paradoxnú situáciu vzhľadom na to, že Spojené štáty sú súčasťou malého okruhu členov, ktorí tento orgán využívajú najviac spolu s EÚ, Kanadou, Brazíliou a Indiou. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   
  Neschopnosť dohodnúť sa na nových mnohostranných pravidlách alebo dohodách

| 3.2.1. | EHS berie na vedomie skutočnosť, že WTO utrpela niekoľko neúspechov, ako je uviaznutie rokovaní z Dauhy v roku 2001, nečinnosť v súvislosti s nekalými praktikami zavedenými vo viacerých členských štátoch a neschopnosť prijať vyhlásenie ministrov na ministerskej konferencii v Buenos Aires v decembri 2017, hoci došlo k istému pokroku, najmä pokiaľ ide o nadobudnutie platnosti Dohody o uľahčení obchodu v roku 2013. To bolo impulzom k tomu, aby niekoľko obchodných partnerov (EÚ, USA, Japonsko, Kanada, Čína atď.) a mimovládnych organizácií navrhlo zásadné reformy jej rozsahu pôsobnosti a pracovných metód. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Tieto nedostatky v skutočnosti odrážajú ťažkosti, ktorým čelí WTO pri prispôsobovaní svojich pravidiel fungovania novej situácii v medzinárodnom obchode: rastúci počet protekcionistických opatrení, komplexnosť svetového obchodného trhu, tlak verejnej mienky na tvorcov obchodnej politiky vzhľadom na sociálne a environmentálne vplyvy obchodu, súčasný odpor proti niektorým nepriaznivým vplyvom globalizácie, príliš pomalá a geograficky obmedzená liberalizácia verejného obstarávania a vznik nadmernej kapacity v niektorých priemyselných odvetviach v dôsledku rozsiahlych subvencií. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ťažkosti spojené s úplným začlenením niektorých členov WTO do mnohostranného obchodného systému založeného na pravidlách: vzhľadom na ekonomickú veľkosť, úlohu štátu a rôzne orgány verejnej moci v obchodných rozhodnutiach sa na Orgán na urovnávanie sporov obrátilo v posledných 15 rokoch viacero členov WTO (Spojené štáty, Európska únia, Japonsko, Kanada atď.) so svojimi námietkami a žiadosťami v súvislosti s porušovaním práv duševného vlastníctva, núteným transferom technológií, obmedzeným prístupom k investíciám pre zahraničné spoločnosti v určitých odvetviach, kontrolami vývozu, rozsiahlymi verejnými subvenciami v niektorých priemyselných odvetviach atď. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   
  Všeobecná nerovnováha práv a povinností medzi rozvinutými a veľkými rozvíjajúcimi sa ekonomikami

| 3.3.1. | WTO sa od svojho založenia neustále rozrastá o nových členov (spolu 36), pričom ide o kľúčové krajiny, ktoré sú teraz členmi „mnohostrannej triedy“, ako aj o nestabilné rozvojové krajiny, ktoré sa chcú začleniť do medzinárodného obchodu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Treba poznamenať, že v rámci WTO neexistujú vymedzenia pre rozvinuté a rozvojové krajiny s výnimkou najmenej rozvinutých krajín, ako ich vymedzuje OSN: každá krajina, ktorá úspešne dokončila prístupový proces, oznámi vlastnú kategóriu členstva, pričom proti tejto kategórii možno vzniesť námietku. Táto situácia, ktorá sa zakladá na vlastnom vyhlásení, spôsobuje problémy, pretože niektoré veľké rozvíjajúce sa ekonomiky, ktoré sa vyhlásili za „rozvojové krajiny“, majú na základe toho výnimky, i keď podľa ich ekonomickej výkonnosti a úspešnej integrácie do medzinárodného obchodu sa možno domnievať, že by mali skôr patriť do kategórie „priemyselné krajiny“. EHSV preto navrhuje, aby sa začalo s procesom úvah o vymedzení pojmu rozvojové krajiny na účel postupov v rámci WTO, ktoré by sa mohlo opierať o súbor kritérií, ako napríklad podiel na trhu v celosvetovom hospodárstve a podľa návrhu Európskeho parlamentu aj o indexy ľudského rozvoja (1), a ktoré by bolo v súlade s existujúcimi vymedzeniami pojmov v iných medzinárodných organizáciách. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Európska komisia vo svojom oznámení (2) z roku 2015 poukázala na to, že „v hospodárskom vplyve hlavných obchodných partnerov nastal obrovský posun, čo sa však dosiaľ nijako neodzrkadlilo v systéme WTO. Dôsledkom toho stále narastá nerovnováha medzi príspevkom, ktorý prinášajú veľké rýchlo sa rozvíjajúce krajiny do mnohostranného obchodného systému, a výhodami, ktoré z neho ťažia“ (s. 28). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Napriek všeobecným colným preferenciám, ktoré priemyselné krajiny poskytli najmenej rozvinutým krajinám v rokoch 2005 až 2015, nezaznamenali tieto krajiny výrazný pokrok v medzinárodnom obchode: ich podiel sa zvýšil z 0,8 % na 1 % (3). EHSV uznáva, že táto stagnácia ukazuje, že nielen priemyselné krajiny, ale aj veľké rozvíjajúce sa ekonomiky by mali najmenej rozvinutým krajinám poskytnúť rovnaký bezkvótový a bezcolný prístup na trh. |
| --- | --- |

3.3.4.

4.   Hlavné prvky naliehavej reformy zameranej na prekonanie súčasnej krízy

4.1.   
  Urýchlené riešenie, ktorým sa opäť sfunkční Orgán na urovnávanie sporov

| 4.1.1. | EHSV podporuje návrhy, ktoré vypracovala Európska komisia a Európsky parlament a ktoré by umožnili predĺžiť funkčné obdobie súčasných sudcov na viac ako tri roky, v budúcnosti zabezpečiť prijatie nezávislých profesionálnych sudcov na plný úväzok a zvýšiť počet sudcov Odvolacieho orgánu zo sedem na deväť. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV podporuje dva oznamy, ktoré v súvislosti so zasadnutím Generálnej rady 12. a 13. decembra 2018 rozoslali viacerí členovia WTO a v ktorých sa navrhujú zmeny niektorých ustanovení týkajúcich sa Dohovoru o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov: možná výnimka z 90-dňovej lehoty; vylúčenie osobitných opatrení podľa vnútroštátneho práva zmluvnou stranou, zvýšenie počtu členov odvolacieho orgánu zo sedem na deväť a predĺženie ich mandátu. |
| --- | --- |

4.1.2.

4.2.   
  Častejšie využívanie otvorených viacstranných rokovaní

| 4.2.1. | Bolo uzatvorených mnoho bilaterálnych a regionálnych dohôd (4), čo je priamym dôsledkom neexistencie mnohostrannej dynamiky od roku 2001. EHSV odporúča, aby sa v rámci WTO uzatvárali viacstranné dohody a aby boli v každom prípade otvorenejšie a transparentnejšie. Viacstranné rokovania ponúkajú v porovnaní s mnohostrannými rokovaniami viacero výhod:






  — | sú založené na kritickom množstve krajín ochotných konať, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

sú založené na kritickom množstve krajín ochotných konať,

| — | rokovania trvajú kratšie, |
| --- | --- |

—

rokovania trvajú kratšie,

| — | neexistuje riziko zneužitia zásady jednomyseľnosti, keďže dohodu nemôže blokovať len jedna krajina alebo skupina menších krajín, |
| --- | --- |

—

neexistuje riziko zneužitia zásady jednomyseľnosti, keďže dohodu nemôže blokovať len jedna krajina alebo skupina menších krajín,

| — | rozsah ich pôsobnosti je často obmedzený, čo znamená, že môže sústrediť vplyv záväzkov prijatých partnermi a podporovať investície, obchod a vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

—

rozsah ich pôsobnosti je často obmedzený, čo znamená, že môže sústrediť vplyv záväzkov prijatých partnermi a podporovať investície, obchod a vytváranie pracovných miest.

| 4.2.2. | Toto riešenie sa už použilo a prinieslo pozitívne výsledky, hoci je potrebné ho ďalej preskúmať (ITA I a II, Dohoda o vládnom obstarávaní). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Otvorené, inkluzívne a transparentné viacstranné dohody by sa mohli využívať systematickejšie, pričom by mali zahŕňať inkluzívne mechanizmy, na základe ktorých by nesignatárske krajiny mohli za určitých podmienok z hľadiska záväzkov a vykonávania požívať výhody plynúce z dohody. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | V súčasnosti prebiehajú rokovania o viacerých témach (napr. elektronický obchod, uľahčovanie investícií a mikropodniky, malé a stredné podniky, liberalizácia environmentálnych tovarov a služieb a obchod so službami), ktorých cieľom je uzavretie otvorených viacstranných dohôd. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Členovia WTO podnikli dôležité kroky na to, aby sa mikropodniky, malé a stredné podniky stali stredobodom diskusií, napríklad prostredníctvom spoločnej otvorenej iniciatívy na podporu takýchto podnikov, ktorá bola spustená v Buenos Aires v roku 2017. Dôraz sa kladie na financovanie obchodu a mnohostranné rozvojové banky reagovali prostredníctvom programov na uľahčenie financovania obchodu. Vďaka racionalizácii, zjednodušeniu a štandardizácii colných postupov pomôže Dohoda o uľahčení obchodu znížiť obchodné náklady a zmierniť administratívne zaťaženie mikropodnikov a malých a stredných podnikov. EHSV navrhuje komplexný, inkluzívny, koherentný a účinný mnohostranný prístup, ktorý zohľadňuje potreby rôznych podskupín MSP a rôzne záujmy. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   
  Aktualizácia niektorých existujúcich pravidiel

4.3.1.   Dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach

| 4.3.1.1. | Vzhľadom na mimoriadne programy priamych a nepriamych subvencií v priemysle v určitých členských štátoch (napríklad „Made in China 2025“) výbor podporuje návrhy, ktoré vypracovala Európska komisia v septembri 2018 vo svojom koncepčnom dokumente a ktoré sú predmetom rokovaní s USA, Japonskom a Kanadou: ide o zavedenie predpokladu, že každá neoznámená subvencia narúša trh, zlepšenie postupu oznamovania a doplnenie nových kategórií subvencií, ako sú subvencie platobne neschopnému podniku alebo podniku v ťažkostiach bez dôveryhodného reštrukturalizačného plánu. Viac pozornosti by sa malo venovať aj otázke dvojakých cien, ktoré používajú niektoré členské štáty (napr. Rusko) s cieľom získať konkurenčnú výhodu najmä v energeticky náročných odvetviach. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | Mal by sa zaviesť spoľahlivejší systém sledovania oznámení, vrátane sankcií, vzhľadom na klesajúci trend v počte členských krajín WTO, ktoré deklarujú svoje subvencie, pretože percentuálny podiel klesol z 50 % v roku 1995 (128 členských krajín) na súčasných 38 % (164 členských štátov) (5). |
| --- | --- |

4.3.1.2.

4.3.2.   Nútene transfery technológií

| 4.3.2.1. | EHSV podporuje návrhy predložené Európskou komisiou, ktorá chce zaviesť nové mechanizmy na kontrolu rôznych foriem nútených transferov technológií (obmedzenia týkajúce sa spoločných podnikov, obmedzenia kapitálového financovania zahraničných spoločností, udeľovanie licencií na základe nejasných kritérií, udeľovanie licencií s obmedzeniami) a účinnejšiu ochranu obchodného tajomstva. Tieto nové mechanizmy by sa mali vzťahovať iba na nútené transfery technológií a nie na transfery technológií vo všeobecnosti, ktoré majú v rozvojových krajinách pozitívny vplyv. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

4.3.3.   Štátom vlastnené podniky

| 4.3.3.1. | Vymedzenie a pravidlá týkajúce sa štátom vlastnených podnikov sa musia aktualizovať a presnejšie formulovať tak, aby sa vzťahovali na celú škálu podnikov, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia so štátom alebo verejnými orgánmi. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

4.3.4.   Prerokovanie nových pravidiel v oblasti osobitného a diferencovaného zaobchádzania

| 4.3.4.1. | V septembri 2018 predložila Európska komisia vo svojom koncepčnom dokumente niekoľko zaujímavých možností (odstupňovanie a opt-out, objektívne kritériá udeľovania osobitného a diferencovaného zaobchádzania rozvojovým krajinám, individuálne skúmanie žiadostí o nové flexibility v rámci osobitného a diferencovaného zaobchádzania), ktoré EHSV podporuje. |
| --- | --- |

4.3.4.1.

4.3.5.   Investície

| 4.3.5.1. | Počas ministerskej konferencie v Buenos Aires podpísalo 45 členov WTO spoločné vyhlásenie o uľahčení investovania pre obchod, v ktorom vyzvali na otvorenie rokovaní o vytvorení mnohostranného rámca na zabezpečenie transparentnosti a predvídateľnosti. EHSV konštatuje, že hoci sú zahraničné investície užitočné, môžu prinášať aj riziká a odkazuje na svoje stanovisko, v ktorom sa odporúčajú niektoré opatrenia, ktoré sa majú prijať na riešenie potenciálnych nepriaznivých vplyvov (6). |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | V oblasti priamych zahraničných investícií je potrebná väčšia transparentnosť, pretože niektoré obrovské toky smerujúce do rozvojových krajín sa zdajú byť nepriehľadné. V súvislosti so zriadením mnohostranného investičného súdu by chcel EHSV odkázať na svoje stanovisko poukazujúce na niekoľko základných otázok, ktoré by sa mali zohľadniť (7). |
| --- | --- |

4.3.5.2.

4.3.6.   Verejné obstarávanie

| 4.3.6.1. | Pokrok je potrebné dosiahnuť v troch oblastiach:






  — | transparentnosť: zabezpečiť uplatňovanie sankcií v prípade nedodržania oznamovacej povinnosti, |
| --- | --- | --- |

4.3.6.1.

—

transparentnosť: zabezpečiť uplatňovanie sankcií v prípade nedodržania oznamovacej povinnosti,

| — | rozsah pôsobnosti: zvýšiť počet krajín, ktoré podpísali Dohodu o vládnom obstarávaní a postupy verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje táto dohoda. Prioritou je naliehať na krajiny ako Čína, Rusko a India, aby dohodu podpísali, pričom ich záväzky musia zahŕňať národné a regionálne úrovne, ako aj spoločnosti prepojené so štátom. |
| --- | --- |

—

rozsah pôsobnosti: zvýšiť počet krajín, ktoré podpísali Dohodu o vládnom obstarávaní a postupy verejného obstarávania, na ktoré sa vzťahuje táto dohoda. Prioritou je naliehať na krajiny ako Čína, Rusko a India, aby dohodu podpísali, pričom ich záväzky musia zahŕňať národné a regionálne úrovne, ako aj spoločnosti prepojené so štátom.

| — | zachovať schopnosť verejných obstarávateľov používať v ponukách environmentálne a sociálne kritériá, ako napríklad povinnosť dodržiavať kolektívne zmluvy a dodržiavať súlad s nimi (8). |
| --- | --- |

—

zachovať schopnosť verejných obstarávateľov používať v ponukách environmentálne a sociálne kritériá, ako napríklad povinnosť dodržiavať kolektívne zmluvy a dodržiavať súlad s nimi (8).

4.3.7.   Elektronický obchod (e-commerce)

| 4.3.7.1. | Počas Konferencie ministrov WTO v Buenos Aires v decembri 2017 podporilo 71 členských štátov, na ktoré pripadá 77 % elektronického obchodu, myšlienku viacstrannej iniciatívy v snahe stabilizovať regulačný rámec a získať zručnosti a odborné znalosti v najzraniteľnejších ekonomikách. Skupina na vysokej úrovni pre elektronický obchod v roku 2030 následne 4. októbra 2018 predložila svoju správu na verejnom fóre WTO. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.3.7.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že ako východiskový bod pre stanovenie súboru jednotných a ambicióznych pravidiel elektronického obchodu, ktoré budú reflektovať mnohé budúce výzvy, by sa mala použiť Príloha o telekomunikačných službách Všeobecnej dohody o obchode so službami a súvisiaci referenčný dokument. Tieto pravidlá zahŕňajú okrem iného presadzovanie zásady nediskriminácie medzi domácimi a zahraničnými prevádzkovateľmi, a to odstránením prekážok rozvoja cezhraničných tokov, napríklad požiadavka, aby sa servery lokalizovali, avšak s ohľadom na dôležitú potrebu zaviesť výnimku vo všeobecnom záujme (bezpečnosť, verejný poriadok atď.), ako aj zabezpečenie prístupu k platforme digitálneho obchodovania za rovnakých podmienok pre domáce a zahraničné spoločnosti; zabezpečenie integrity údajov; zaručenie právnej istoty prevádzkovateľom, pokiaľ ide o ich investície; a podporovanie investícií do telekomunikačnej infraštruktúry v snahe bojovať proti digitálnej priepasti. |
| --- | --- |

4.3.7.2.

| 4.3.7.3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor však poukazuje na to, že každá iniciatíva týkajúca sa elektronického obchodu musí byť v úplnom súlade s odporúčaniami v oblasti ochrany údajov v medzinárodnom obchode uvedenými ďalej a s horizontálnymi ustanoveniami týkajúcimi sa cezhraničných tokov údajov a ochrany údajov (v obchodných a investičných dohodách EÚ). |
| --- | --- |

4.3.7.3.

4.4.   
  Ochrana údajov v medzinárodnom obchode

| 4.4.1. | EHSV sa domnieva, že vzhľadom na rýchly technologický pokrok a neustále rozširovanie infraštruktúry IKT je potrebný dôkladný vládny dohľad a monitorovanie. Hoci sa rozhodnutia o primeranosti úrovne ochrany prehodnocujú každé štyri roky [pozri článok 45 ods. 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 (9) (všeobecné nariadenie o ochrane údajov)], EHSV odporúča, aby sa medzi Komisiou, orgánmi na ochranu údajov a vládnymi orgánmi tretích krajín udržiaval nepretržitý kontakt s cieľom určiť nové výzvy v tomto veľmi dynamickom technologickom a ekonomickom prostredí. (10). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | EHSV sa domnieva, že presadzovanie noriem ochrany údajov prostredníctvom mnohostranných nástrojov by malo byť prioritou Európskej komisie a že na tento záväzok by sa mali vyčleniť primerané zdroje, aby sa zabezpečila skutočná ochrana ľudských práv a priori a účinný právny prostriedok nápravy ujmy a posteriori (11). Jediným mnohostranným záväzným dokumentom v oblasti ochrany údajov je Dohovor Rady Európy č. 108 z roku 1981 so svojím dodatkovým protokolom z roku 1999. Tento nástroj by sa mal ďalej rozvíjať a viac tretích krajín by sa malo podporovať v tom, aby sa k nemu pripojili. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | S cieľom vybudovať skutočne globálny mnohostranný systém ochrany údajov by sa v rámci OECD (Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj), G20 a APEC (Ázijsko-tichomorská hospodárska spolupráca) malo ďalej vyvíjať mnohostranné úsilie. Spolupráca s osobitným spravodajcom OSN pre právo na súkromie by mala byť dôsledná a praktická. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EHSV verí, že Komisia, Rada, národné vlády a parlamenty členských štátov a vláda a Kongres USA uvítajú návrhy, ktoré Európsky parlament predložil vo svojom uznesení zo 6. apríla 2017 o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Európsky parlament v ňom vyjadruje vážne obavy, z ktorých mnohé naznačujú, že dohoda a súčasný legislatívny rámec Spojených štátov nechránia v praxi práva občanov EÚ (12). |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EHSV požaduje, aby všetky budúce mnohostranné iniciatívy v oblasti tokov údajov boli v úplnom súlade s horizontálnymi ustanoveniami EÚ týkajúcimi sa cezhraničných tokov údajov a ochrany údajov v obchodných a investičných dohodách EÚ, a najmä s odsekom 2 článku B. (13) |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   
  Poľnohospodárstvo v obchodných rokovaniach

| 4.5.1. | S celkovým dovozom a vývozom v objeme 242 miliárd EUR v roku 2015 zastáva EÚ vo svetovom obchode s agropotravinárskymi výrobkami popredné miesto, z čoho plynú výhody výrobcom a spotrebiteľom v rámci EÚ a mimo nej (14). EHSV sa domnieva, že EÚ musí zvážiť účinky nedávnych obchodných dohôd EÚ. ako aj vývoj svetového obchodu na poľnohospodárstvo v celej EÚ. Úloha WTO pri znižovaní neistoty v medzinárodnom obchode bude rozhodujúca pre budúcnosť poľnohospodárstva (15). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Silné a životaschopné poľnohospodárstvo v každej členskej krajine WTO má zásadný význam pre zachovanie alebo zvýšenie stabilných a istých dodávok bezpečných potravín. Obchod samozrejme pomáha odstraňovať nerovnováhu v dopyte a ponuke, a tak podporovať účinné využívanie zdrojov a zvyšovať trhové možnosti a hospodársky rast, a tým vytvárať pracovné miesta, dosahovať príjmy a prosperitu na vidieku (16). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Dohoda WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení z roku 1995 sa vzťahuje na uplatňovanie predpisov o bezpečnosti potravín a zdraví zvierat a rastlín. Článok 5 ods. 7 obsahuje zásadu obozretnosti, ktorá je zakotvená v Lisabonskej zmluve. Akákoľvek snaha zmeniť to na inej ako mnohostrannej úrovni by mala zásadný vplyv na usporiadanie svetového obchodu a budúcu kredibilitu samotnej dohody (17). EHSV však považuje zásadu predbežnej opatrnosti zakotvenú v zmluvách EÚ za kľúčovú a požaduje jej primeranú ochranu a úplné právne uznanie na mnohostrannej úrovni s cieľom stanoviť prísne normy v oblasti bezpečnosti potravín, ako aj prísne normy v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a životného prostredia v poľnohospodárskej výrobe. EHSV so znepokojením konštatuje, že EÚ v dvoch sporoch v rámci WTO nedokázala podľa súčasných pravidiel úspešne obhájiť svoje preventívne. Vzhľadom na význam zásady predbežnej opatrnosti by EÚ z nej mala vo všetkých svojich obchodných rokovaniach urobiť otázku ofenzívneho záujmu. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EÚ má silnú pozíciu, aby zohrávala vedúcu úlohu v budúcich rokovaniach o obchode v poľnohospodárstve, čo sa ukázalo v Nairobi, kde sa i napriek všetkým očakávaniam dohodlo významné ministerské vyhlásenie. Vychádza sa pritom z vnímania EÚ ako lídra pri podpore udržateľnosti aj rozvoja (úloha, ktorú zohrávala v Nairobi) a skorších reforiem SPP, pričom postoj EÚ sa už nepovažuje za prevažne defenzívny (18). Najmenej rozvinuté krajiny a ich mimoriadna zraniteľnosť v poľnohospodárskych odvetviach by sa v každom prípade mali chrániť prostredníctvom všetkých dostupných nástrojov, ako sú napríklad systémy osobitného a diferencovaného zaobchádzania a osobitný ochranný mechanizmus. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | EHSV sa preto domnieva, že medzi SPP a medzinárodnou obchodnou politikou, ktorú realizuje EÚ, musí existovať oveľa koherentnejšia stratégia. |
| --- | --- |

4.5.5.

4.6.   
  Služby

| 4.6.1. | Počas ministerskej konferencie v Buenos Aires vyzvali 34 členovia WTO, aby sa zintenzívnila práca na vnútroštátnych predpisoch (licencie, odborné kvalifikácie, postupy atď.) s cieľom vytvoriť jasný a transparentný viacstranný rámec, keďže rokovania o viacstrannej dohode o obchode so službami (TiSA) sa zastavili. Občianska spoločnosť a odborové organizácie vyjadrili viacero obáv v súvislosti s účinným vykonávaním záruk pre verejné služby. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Tieto snahy o zavedenie takéhoto mnohostranného rámca sú mimoriadne dôležité, pretože vzhľadom na celkový dovoz a vývoz v objeme 1 809 miliárd EUR v roku 2017 je EÚ zďaleka najväčším obchodníkom so službami vo svete, z čoho plynú výhody výrobcom a spotrebiteľom v rámci EÚ a mimo nej (19). Sektor služieb sa podieľa na HDP vyše 75 % v rozvinutých krajinách a v rozvojových krajinách 50 %, pričom služby sú hlavnou oporou globálnych hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

4.6.2.

4.7.   
  Vplyv brexitu

| 4.7.1. | Od konca marca 2019 bude Spojené kráľovstvo vystupovať samostatne ako jedna členská krajina WTO. EHSV dúfa, že Spojené kráľovstvo bude vo svojom novom postavení podporovať ambiciózne a progresívne reformy, ktoré požaduje EÚ. Nedávny záväzok pristúpiť k Dohode o vládnom obstarávaní (GPA) je pozitívny. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Úlohou EÚ27 bude nové vymedzenie ponúk prístupu na trh pre obchodných partnerov EÚ, najmä v odvetví poľnohospodárstva, so spravodlivým a vyváženým prerozdelením kvót medzi členské štáty. |
| --- | --- |

4.7.2.

5.   Otvorenie diskusie o dôležitej, ale systémovej reforme WTO

5.1.   
  Navrhnutie nového systému riadenia nového sveta

| 5.1.1. | Vnútorná organizácia WTO zavedená v roku 1994 by sa mala prepracovať tak, aby umožnila prispôsobiť sa hlavným trendom:






  — | rýchly nárast počtu členov, ktorý bude v prípade, ak sa nezmení zásada konsenzu, blokovať rozhodovací proces, |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

—

rýchly nárast počtu členov, ktorý bude v prípade, ak sa nezmení zásada konsenzu, blokovať rozhodovací proces,

| — | významné zmeny v štruktúre medzinárodného obchodu, |
| --- | --- |

—

významné zmeny v štruktúre medzinárodného obchodu,

| — | prijatie ambicióznych cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov a boj proti zmene klímy (Parížska dohoda), |
| --- | --- |

—

prijatie ambicióznych cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov a boj proti zmene klímy (Parížska dohoda),

| — | skúsenosti EÚ so začlenením kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji do všetkých svojich nedávnych dohôd o voľnom obchode. |
| --- | --- |

—

skúsenosti EÚ so začlenením kapitol o obchode a udržateľnom rozvoji do všetkých svojich nedávnych dohôd o voľnom obchode.

5.1.2.   Navrhnutie kreatívneho riešenia, ktorým sa ukončí systematická potreba jednomyseľnosti

| 5.1.2.1. | Rozhodovací proces WTO, ktorý je dedičstvom Všeobecnej dohody o clách a obchode, je de facto konsenzus, teda jednomyseľnosť medzi 164 členmi. Na prijatie rozhodnutí Generálnej rady a ministerských vyhlásení sa vyžaduje „kladná“ jednomyseľnosť. Pri urovnávaní sporov sa na zamietnutie záverečnej správy vydanej porotou vyžaduje „záporná“ jednomyseľnosť. Toto pravidlo samozrejme umožňuje samostatne konajúcej krajine alebo vo väčšine prípadov koalícii členských krajín vytvorenej okolo spoločných cieľov (napr. G3, G20) vetovať ukončenie rokovaní. |
| --- | --- |

5.1.2.1.

| 5.1.2.2. | Väčšina medzinárodných organizácií prijala rozhodovacie mechanizmy, ktoré umožňujú diskusiu a predchádzajú tomu, aby sa prerokúvané záležitosti dostali do slepej uličky, ako napríklad váženie hlasov na základe objektívnych kritérií (MMF) alebo zavedenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou (Európska únia). EHSV navrhuje, aby sa začali úvahy o možných nových pravidlách pre prijímanie rozhodnutí kvalifikovanou väčšinou na základe dvojitého kritéria zohľadňujúceho podiel na trhu v celosvetovej ekonomike a zložený ukazovateľ vývoja. |
| --- | --- |

5.1.2.2.

| 5.1.2.3. | EHSV navrhuje obmedziť počet otázok, ktoré si vyžadujú jednomyseľné rozhodnutie, pričom na bežné fungovanie WTO by sa jednomyseľnosť neuplatňovala. Pojem bežné fungovanie zahŕňa dohodu o programe schôdze výboru, návrhy na diskusiu o záležitosti týkajúcej sa obchodnej politiky alebo návrhy na pozvanie nezávislých expertov s cieľom poskytnúť vstupy k problematike, ktorá priamo súvisí s vykonávaním určitej dohody WTO (20). |
| --- | --- |

5.1.2.3.

5.1.3.   Zjednodušenie organizácie v záujme zvýšenia efektívnosti

| 5.1.3.1. | WTO má zložitú organizačnú štruktúru (21). Jeho zastrešujúcu štruktúru tvorí Generálna rada zložená zo zástupcov členských štátov, ktorej úlohou je schvaľovanie pozícií troch špecializovaných orgánov: Rady pre obchod s tovarom, Rady pre obchod so službami a Rady pre obchodné aspekty práv duševného vlastníctva. Tieto tematické rady dopĺňajú ďalšie orgány, ktorých úlohou je riadenie existujúcich viacstranných dohôd a rozvíjanie nových viacstranných iniciatív. Na politickej úrovni existuje Konferencia ministrov, ktorá sa schádza aspoň raz za dva roky a ktorú tvoria ministri obchodu členských krajín. Konferencia funguje na základe jednomyseľnej dohody o uzneseniach vypracovaných inými orgánmi. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

| 5.1.3.2. | Viaceré výbory vytvorené na konkrétny účel, ktorý už pominul (ako je napríklad pracovná skupina pre singapurské otázky), majú dočasné trvanie. Počet výborov by sa mal znížiť v závislosti od počtu zasadnutí a dosiahnutých výsledkov, aby sa zdroje vyčlenili na témy, ktoré členovia považujú za prioritné. Musí sa zaviesť kultúra hodnotenia. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

5.1.4.   Posilnenie úlohy sekretariátu vyčlenením dodatočných zdrojov

| 5.1.4.1. | V snahe zabezpečiť efektívnejšiu prípravu ministerských uznesení WTO a efektívnejšie spúšťanie jej nových viacstranných iniciatív, by sa mala úloha sekretariátu posilniť tak, že sa mu udelí právo iniciatívy navrhovať nové témy na rokovanie a zmeny súboru pravidiel a disciplín a predkladať návrhy kompromisov k diskutovaným témam. |
| --- | --- |

5.1.4.1.

5.1.5.   Zrušenie pravidla jediného záväzku

| 5.1.5.1. | Na konferencii ministrov, ktorá sa konala na Bali, WTO upustila od prístupu založenom na jedinom záväzku, podľa ktorého „nič nie je dohodnuté, pokým nie je všetko dohodnuté“. Tento nový, pružnejší prístup umožnil prijatie mnohostrannej dohody o uľahčení obchodu, ktorá vstúpila do platnosti 22. februára 2017, keď viac ako dve tretiny členov WTO (t. j. 110) predložili svoje ratifikačné listiny. Cieľom tejto dohody je uľahčiť a urýchliť medzinárodný obchod s tovarom prostredníctvom účinnejších a rýchlejších postupov v oblastiach, ako je prepustenie a preclenie tovaru (22). |
| --- | --- |

5.1.5.1.

5.1.6.   Budovanie silnejších prepojení s občianskou spoločnosťou

| 5.1.6.1. | Európska únia má značné skúsenosti v oblasti konzultácií a zapájania občianskej spoločnosti do obchodnej politiky. V kapitolách o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji všetkých dohôd o voľnom obchode, ktoré EÚ nedávno dojednala, sa stanovujú záväzky v oblasti práce a životného prostredia, ktoré prispievajú k trvalo udržateľnému rozvoju zmluvných strán. V týchto dohodách sa spravidla ustanovujú monitorovacie mechanizmy občianskej spoločnosti známe ako domáce poradné skupiny, ktoré pôsobia v EÚ a partnerskej krajine alebo partnerských krajinách. EHSV odporúča propagovať takéto skúsenosti, pokiaľ ide o aktívnu účasť občianskej spoločnosti, s ostatnými členmi WTO s cieľom predložiť návrhy na najvhodnejšie mechanizmy, ktoré by sa mohli realizovať na mnohostrannej úrovni. |
| --- | --- |

5.1.6.1.

| 5.1.6.2. | Podľa EHSV by verejné fórum WTO mohlo v podobe vyváženého a reprezentatívneho zhromaždenia zástupcov sociálnych a hospodárskych zainteresovaných strán z rôznych odvetví a rôznych záujmov plniť úlohu platformy s účasťou občianskej spoločnosti a v rámci konaní WTO by mohlo vydávať odporúčania. Prihliadnuť by sa mohlo aj na to, akým spôsobom dokázala OECD vytvoriť štruktúry pre konzultácie so širokou škálou zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

5.1.6.2.

| 5.1.6.3. | Podľa návrhu EHSV (23) na bilaterálnej báze by každá mnohostranná a viacstranná dohoda mohla obsahovať osobitné ustanovenie o monitorovaní „vyžadujúce, aby obe strany každého monitorovacieho mechanizmu občianskej spoločnosti spolupracovali pri podpore SDG a sledovali jeho vplyvy.“ |
| --- | --- |

5.1.6.3.

5.2.   
  Zavedenie súdržnosti medzi mnohostranným obchodným systémom a medzinárodnými sociálnymi a pracovnými normami

| 5.2.1. | OECD a EÚ sa venovali otázke globálnych hodnotových reťazcov v roku 2010 v snahe pochopiť, ako fungujú a nájsť riešenia na nápravu nedostatkov zistených s ohľadom na životné prostredie a základné ľudské práva. Podrobné monografie boli vypracované pre rôzne odvetvia, pripravené boli praktické usmernenia a zistené konkrétne otázky súvisiace so sociálnou zodpovednosťou podnikov (detská práca, sloboda združovania a kolektívne vyjednávanie, dôstojné životné podmienky, strata biodiverzity a nekalé cenové praktiky). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | V Deklarácii Medzinárodnej organizácie práce (MOP) z roku 2016 o dôstojnej práci v globálnych dodávateľských reťazcoch sa stanovilo niekoľko smerov činnosti: podporovanie medzinárodných pracovných noriem, odstránenie administratívnych nedostatkov, podporovanie inkluzívneho a účinného sociálneho dialógu, posilnenie systémov pracovnej administratívy, zlepšenie poznatkov a rozširovanie štatistík. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozsah pôsobnosti súčasného článku XX písm. e) sa obmedzuje na nútenú prácu a navrhuje zvážiť rozšírenie základných pracovných noriem (detskej práce, nútenej práce a pod.). EHSV sa rovnako domnieva, že WTO by sa mohla inšpirovať skúsenosťami EÚ so začlenením ochrany pracovných a environmentálnych noriem do svojej obchodnej politiky a odkazovať napríklad v preambule na osem dohovorov MOP, Parížsku dohodu a ciele trvalo udržateľného rozvoja. Každý člen WTO, ktorý zatiaľ neratifikoval všetky dohovory MOP, by tak mal urobiť, alebo by mal aspoň preukázať rovnakú úroveň ochrany, a využiť na to zdroje určené na budovanie kapacít. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | MOP a WTO v súčasnosti spolupracujú na technickej úrovni pri príprave spoločných štúdií. Zo štúdie z roku 2007 s názvom Trade and employment: Challenges for policy research (Obchod a zamestnanosť: Výzvy pre výskum politiky) vyplýva, že za zvyšujúcu sa nerovnosť môžu skôr technológie ako obchod. Výsledky ďalšej spoločnej štúdie s názvom Investing in skills for inclusive trade (Investovanie do zručností pre inkluzívny obchod) z roku 2017 ukázali, že posilnenie základných zručností a technických a riadiacich zručností pomáha krajinám využívať výhody obchodu. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | WTO vytvorila databázu globálnych hodnotových reťazcov a vypracovala vedecké štúdie (ako Trade patterns and global value chains in South-East Asia – Obchodné modely a globálne hodnotové reťazce v juhovýchodnej Ázii) poskytujúce údaje o ich štruktúre a pracovných metódach, ktoré by sa mali použiť pri vypracúvaní nových mnohostranných usmernení podľa vzoru usmernení OECD, aby sa zabezpečilo udržateľné riadenie globálnych hodnotových reťazcov. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | EHSV podporuje vytvorenie novej pracovnej skupiny pre obchod a dôstojnú prácu v rámci WTO, ktorá bude mať dva ciele, v súlade s činnosťou v rámci OSN na medzinárodne právne záväznom nástroji na reguláciu činností nadnárodných spoločností a iných podnikov a nadväzujúc na iniciatívy viacerých zainteresovaných strán (24). Prvým cieľom je presadzovať osvedčené postupy týkajúce sa spôsobov, ako možno zabezpečiť dodržiavanie a ochranu ľudských práv vzhľadom na zložitosť zodpovedného správania sa podnikov v globálnych hodnotových reťazcoch (lineárne alebo komplexné, dlhé alebo krátke) (25). Druhým cieľom je zvýšiť informovanosť v rozvojových krajinách o zodpovednom správaní podnikov, a to zameraním sa na konkrétne opatrenia s cieľom reagovať na súčasné a budúce sociálne a environmentálne výzvy a výzvy v oblasti riadenia a preskúmaním možností riešenia potenciálnych nepriaznivých vplyvov. Systém WTO na preskúmavanie obchodnej politiky by mal pravidelne zahŕňať hodnotenie vykonávania základných pracovných noriem MOP jednotlivými krajinami. |
| --- | --- |

5.2.6.

5.3.   
  Zabezpečenie príspevku medzinárodného obchodu k boju proti zmene klímy

| 5.3.1. | Prispôsobenie pravidiel WTO potrebe boja proti zmene klímy je jednou z hlavných priorít reformy WTO a jej cieľom je zabezpečiť, aby medzinárodný obchod s priemyselnými a poľnohospodárskymi výrobkami fungoval podľa lepších zásad. EHSV podporuje podniky, ktoré investujú do udržateľnejšej výroby, a domnieva sa, že by sa malo predchádzať nekalej hospodárskej súťaži. Toto úsilie je viac než potrebné pri investíciách, ktoré sú nevyhnutné pre plnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja: Konferencia OSN pre obchod a rozvoj (Unctad) predpokladá, že bude potrebný ročný rozpočet vo výške 2 500 miliárd USD a WTO musí takisto zohrávať svoju úlohu pri podnecovaní zodpovedných investícií do dopravnej, vodohospodárskej a energetickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | V tejto súvislosti možno zvážiť niekoľko opatrení:







  — | rozšírenie výnimiek podľa článku XX dohody GATT, ktoré členom WTO poskytujú autonómiu (s určitými obmedzeniami) pri stanovovaní vlastných cieľov v oblasti životného prostredia (boj proti fajčeniu, ochrana delfínov, azbest atď.) so zámerom zahrnúť vnútroštátne opatrenia na podporu boja proti emisiám skleníkových plynov. To by napríklad umožnilo členskému štátu zriadiť na svojich hraniciach mechanizmus internalizácie nákladov na uhlík na účel ochrany čistého ovzdušia [článok XX písm. g)], |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

—

rozšírenie výnimiek podľa článku XX dohody GATT, ktoré členom WTO poskytujú autonómiu (s určitými obmedzeniami) pri stanovovaní vlastných cieľov v oblasti životného prostredia (boj proti fajčeniu, ochrana delfínov, azbest atď.) so zámerom zahrnúť vnútroštátne opatrenia na podporu boja proti emisiám skleníkových plynov. To by napríklad umožnilo členskému štátu zriadiť na svojich hraniciach mechanizmus internalizácie nákladov na uhlík na účel ochrany čistého ovzdušia [článok XX písm. g)],

| — | vyvinutie medzinárodnej metódy merania a modelovania nových emisií skleníkových plynov súvisiacich s rozvojom obchodných tokov, napríklad medzi dvoma krajinami alebo dvoma regiónmi, ktoré uzatvorili dohodu o voľnom obchode, |
| --- | --- |

—

vyvinutie medzinárodnej metódy merania a modelovania nových emisií skleníkových plynov súvisiacich s rozvojom obchodných tokov, napríklad medzi dvoma krajinami alebo dvoma regiónmi, ktoré uzatvorili dohodu o voľnom obchode,

| — | spoločné diskusné skupiny vytvorené WTO a sekretariátom UNFCCC (Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy), ktoré evidujú všetky príspevky jednotlivých krajín, by mohli vypracovať návrhy na kompenzáciu týchto dodatočných emisií (zalesňovanie, znovuzalesňovanie, zachytávanie CO2, investície do čistých technológií). Päťročné preskúmania plánované v roku 2023 by takisto mohli prispieť k tomu, aby sa finančné toky zosúladili s prechodom na nízke emisie skleníkových plynov a rozvoj odolný voči zmene klímy (26), |
| --- | --- |

—

spoločné diskusné skupiny vytvorené WTO a sekretariátom UNFCCC (Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy), ktoré evidujú všetky príspevky jednotlivých krajín, by mohli vypracovať návrhy na kompenzáciu týchto dodatočných emisií (zalesňovanie, znovuzalesňovanie, zachytávanie CO2, investície do čistých technológií). Päťročné preskúmania plánované v roku 2023 by takisto mohli prispieť k tomu, aby sa finančné toky zosúladili s prechodom na nízke emisie skleníkových plynov a rozvoj odolný voči zmene klímy (26),

| — | obnovenie rokovaní o viacstrannej dohode o liberalizácii environmentálnych tovarov a služieb, ktorá by podporila pohyb tovaru a služieb s pozitívnym vplyvom na životné prostredie (energetika, voda, odpad atď.). |
| --- | --- |

—

obnovenie rokovaní o viacstrannej dohode o liberalizácii environmentálnych tovarov a služieb, ktorá by podporila pohyb tovaru a služieb s pozitívnym vplyvom na životné prostredie (energetika, voda, odpad atď.).

5.4.   
  Zahrnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do mnohostrannej agendy

| 5.4.1. | Pravidlá a disciplíny WTO neodmysliteľne prispievajú k dosahovaniu niektorých cieľov trvalo udržateľného rozvoja, najmä k presadzovaniu univerzálneho, otvoreného, nediskriminačného a spravodlivého systému obchodovania založeného na pravidlách podľa Svetovej obchodnej organizácie (cieľ 17.10) a ukončeniu hladu, dosiahnutiu potravinovej bezpečnosti a lepšej výživy a podporovaniu trvalo udržateľného poľnohospodárstva (cieľ 2). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Práce v tomto smere sa začali ministerským vyhlásením z Nairobi, v ktorom sa požadovalo zrušenie vývozných subvencií na poľnohospodárske výrobky a ministerským vyhlásením z Buenos Aires, v ktorom sa riešili najškodlivejšie subvencie v rybolove. V každom prípade však možno tvrdiť, že WTO by v rámci svojej činnosti mala prihliadať aj na ďalšie ciele trvalo udržateľného rozvoja, ako je cieľ 8 (Podporovať trvalý, inkluzívny a trvalo udržateľný ekonomický rast, plnú a produktívnu zamestnanosť a dôstojnú prácu pre všetkých), cieľ 14 (Zachovať a trvalo udržateľne využívať oceány, moria a zdroje mora na trvalo udržateľný rozvoj) a cieľ 17 (Posilniť prostriedky implementácie a revitalizácie globálneho partnerstva pre trvalo udržateľný rozvoj). |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | To by znamenalo, že všetky viacstranné a mnohostranné dohody uzatvorené pod záštitou WTO by mali prispievať k plneniu týchto cieľov a že ich nedodržiavanie by prípadne mohlo aktivovať mechanizmus na urovnávanie sporov. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Závery šiesteho globálneho preskúmania pomoci pre obchod v rámci WTO, ktoré sa konalo v Ženeve v júli 2017, by sa mali premietnuť do konkrétnych krokov s cieľom pomôcť rozvojovým krajinám využívať výhody elektronického obchodu a digitálne príležitosti a podporiť investície do fyzickej a digitálnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.4.4.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Uznesenie Európskeho parlamentu o Svetovej obchodnej organizácii: ďalší postup, bod 9, 29. novembra 2018 [2018/2084(INI)].

1

Svetovej obchodnej organizácii: ďalší postup

(2)  Obchod pre všetkých: Smerom k zodpovednejšej obchodnej a investičnej politike.

2

(3)  Podiel najmenej rozvinutých krajín na svetovom obchode (zdroj: World Trade Statistical Review 2016, WTO, s. 59).

3

(4)  Regionálne dohody oznámené WTO (zdroj: www.wto.org).

4

(5)  Improving disciplines on subsidies notification, TN/RL/GEN/188, WTO, 2017.

5

(6)  Pozri stanovisko EHSV na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Európskej únie [COM(2017) 487 final — 2017/0224 (COD)], spravodajca: Christian BÄUMLER (DE – II), pomocný spravodajca: Gintaras Morkis (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 94).

6

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Európskej únie

(7)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odporúčanie rozhodnutia Rady, ktorým sa povoľuje začať rokovania o dohovore o zriadení mnohostranného súdu na urovnávanie investičných sporov; spravodajca: Philippe de Buck, pomocná spravodajkyňa: Tanja Buzek (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 145).

7

(8)  Spoločná listina o výklade Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou a Európskou úniou a jej členskými štátmi (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/sk/pdf).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

9

(10)  Stanovisko EHSV na tému Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete, spravodajca: Christian Pîrvulescu (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 209).

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete, spravodajca: Christian Pîrvulescu (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 209).

11

(12)  Stanovisko EHSV na tému Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete, spravodajca: Christian Pîrvulescu (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 209).

12

(13)  „Každá strana môže prijať a zachovávať ochranné opatrenia, ktoré považuje za vhodné na zabezpečenie ochrany osobných údajov a súkromia, a to aj prostredníctvom prijatia a uplatňovania pravidiel cezhraničného prenosu osobných údajov. Žiadne z ustanovení tejto dohody nemá vplyv na ochranu osobných údajov a súkromia, ktoré poskytujú záruky zmluvných strán.“ <http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

13

(14)  https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

14

(15)  Stanovisko EHSV na tému Úloha poľnohospodárstva v multilaterálnych, bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaniach v súvislosti so stretnutím ministrov krajín WTO v Nairobi, spravodajca: Jonathan PEEL (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 20).

15

(16)  Stanovisko EHSV na tému Úloha poľnohospodárstva v multilaterálnych, bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaniach v súvislosti so stretnutím ministrov krajín WTO v Nairobi, spravodajca: Jonathan PEEL (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 20).

16

(17)  Stanovisko EHSV na tému Úloha poľnohospodárstva v multilaterálnych, bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaniach v súvislosti so stretnutím ministrov krajín WTO v Nairobi, spravodajca: Jonathan PEEL (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 20).

17

(18)  Stanovisko EHSV na tému Úloha poľnohospodárstva v multilaterálnych, bilaterálnych a regionálnych obchodných rokovaniach v súvislosti so stretnutím ministrov krajín WTO v Nairobi, spravodajca: Jonathan PEEL (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 20).

18

(19)  https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf.

19

(20)  Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization – Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance, politická správa nadácie Bertelsmann Stiftung, 2018.

20

Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization – Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance

(21)  Štruktúra WTO (zdroj: Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization, Bertelsmann Stiftung, s. 54).

21

(22)  Les trois réformes de l’OMC, Zaki Laïdi, Libération, 2003.

22

Les trois réformes de l’OMC

(23)  Stanovisko EHSV na tému Kľúčová úloha obchodu a investícií pri dosahovaní a realizácii cieľov udržateľného rozvoja, spravodajca: Jonathan Peel, pomocný spravodajca: Christophe Quarez (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 27, bod 1.8).

23

(24)  Napr. nedávno prijatý zákon vo Francúzsku o povinnosti obozretnosti.

24

(25)  Stanovisko EHSV na tému Dôstojná práca v globálnych dodávateľských reťazcoch, spravodajkyňa: Emmanuelle Butaud-Stubbs (Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 17).

25

Dôstojná práca v globálnych dodávateľských reťazcoch

(26)  Článok 2 Parížskej dohody (UNFCCC).

26

---

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/28

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Úloha domácich poradných skupín pri monitorovaní vykonávania dohôd o voľnom obchode

(prieskumné stanovisko na žiadosť Európskeho parlamentu)

(2019/C 159/04)

Spravodajca: Alberto MAZZOLA

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní EÚ |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v sekcii | 15. 1. 2019 |
| Prijaté v pléne | 23. 1. 2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 152/0/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 9. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní EÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v sekcii

15. 1. 2019

Prijaté v pléne

23. 1. 2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

152/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV uznáva, že obchod prispieva k hospodárskemu rozvoju v širšom zmysle slova, a z tohto hľadiska podporuje zvyšovanie počtu obchodných dohôd, ktoré uzavrela EÚ. Dohody o voľnom obchode sú však aj ústrednou témou intenzívnych diskusií o ich prínose k sociálnemu rozvoju a environmentálnej ochrane, ich výhodách a nedostatkoch a o tom, ako sa rozdeľujú krajinám a rôznym zainteresovaným stranám. EHSV chce zdôrazniť tento bod. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EÚ v súčasnosti čelí čoraz početnejším žiadostiam o konštruktívny dialóg s občianskou spoločnosťou o obchode. Jedným z hlavných úspechov účasti zainteresovaných strán prostredníctvom domácich poradných skupín je posilnenie procesov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že zapojenie občianskej spoločnosti do všetkých typov dohôd je nevyhnutné. Na jednej strane toto zapojenie reaguje na potrebu monitorovania, je tiež spôsobom ako odovzdávať návrhy a predkladať legitímne otázky, ktoré majú vplyv na všetky časti spoločnosti. Na druhej strane ide o kľúčový prvok, aby sa mohli účinne plniť strategické ciele, ktoré sú v súčasnosti súčasťou dohôd, ašpirácie, ktoré nemožno rozvíjať len prostredníctvom vzťahov medzi inštitúciami a vládami.
  EHSV sa domnieva, že účasť na všetkých typoch dohôd sa musí uskutočniť prostredníctvom jediného zapojeného subjektu občianskej spoločnosti, ktorý musí byť spoločný a zahŕňať obe strany dohody.
  EHSV zastáva názor, že domáce poradné skupiny by mali byť poradné, konzultačné, inštitucionalizované a kompetentné na pokrytie všetkých ustanovení dohody, mali by v nich byť vyvážene zastúpené všetky tri sektory. Mali by byť zastupujúce, zodpovedné a mali by plniť nezávislú úlohu pri monitorovaní a hodnotení dohôd EÚ. Všetky tieto kritériá sú nevyhnutné na posilnenie postavenia občianskej spoločnosti, jej zviditeľnenie a schopnosť vypracovať štruktúrované návrhy, ktoré môžu účinne ovplyvniť rozhodovanie. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV sa domnieva, že účasť na všetkých typoch dohôd sa musí uskutočniť prostredníctvom jediného zapojeného subjektu občianskej spoločnosti, ktorý musí byť spoločný a zahŕňať obe strany dohody.

EHSV zastáva názor, že domáce poradné skupiny by mali byť poradné, konzultačné, inštitucionalizované a kompetentné na pokrytie všetkých ustanovení dohody, mali by v nich byť vyvážene zastúpené všetky tri sektory. Mali by byť zastupujúce, zodpovedné a mali by plniť nezávislú úlohu pri monitorovaní a hodnotení dohôd EÚ. Všetky tieto kritériá sú nevyhnutné na posilnenie postavenia občianskej spoločnosti, jej zviditeľnenie a schopnosť vypracovať štruktúrované návrhy, ktoré môžu účinne ovplyvniť rozhodovanie.

| 1.4. | Domáce poradné skupiny by okrem iného mali klásť osobitný dôraz na to, aby strany dodržiavali základné pracovné normy a základné dohovory MOP, ako aj mnohostranné environmentálne dohody. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV opakovane zdôrazňuje svoje odporúčanie poveriť domáce poradné skupiny monitorovaním vplyvu všetkých častí obchodných dohôd na ľudské, pracovné a environmentálne práva a že rozsah pôsobnosti musí zahŕňať záujmy spotrebiteľov (1). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV predpokladá, že rozšírením rozsahu monitorovania domácej poradnej skupiny na celú dohodu a všetky jej aspekty, a to aj tie, ktoré nesúvisia s udržateľným rozvojom, pričom sa týmto aspektom bude aj naďalej venovať mimoriadna pozornosť, sa môže doplniť úsilie, ktoré vynakladá Európska komisia, aby pomohla zlepšiť vykonávanie budúcich dohôd o voľnom obchode EÚ, a podporuje takéto rozšírenie. Očakáva sa, že domáce poradné skupiny budú mať pozitívny vplyv na zvyšovanie povedomia širších okruhov občianskej spoločnosti o výhodách voľného, udržateľného a inkluzívneho trhu založeného na pravidlách a zároveň na riešenie nedostatkov. Okrem toho môžu poskytnúť vecné informácie a prispieť k objektívnemu prístupu k obchodným dohodám. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Rozšírenie právomoci na všetky aspekty dohody s najväčšou pravdepodobnosťou partnerským krajinám uľahčí prijatie monitorovania zo strany občianskej spoločnosti a urýchli vytvorenie domácej poradnej skupiny. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Je obzvlášť dôležité spolupracovať s tretími krajinami na báze vzájomného rešpektu a porozumenia. Podľa stanoviska EHSV sú spoločné schôdze domácich poradných skupín s partnerskou krajinou mimoriadne dôležité. V súvislosti so všetkými budúcimi príslušnými dohodami EHSV vyzýva na vytvorenie domácich poradných skupín obidvoch strán (ktoré sú spoločným orgánom občianskej spoločnosti s partnerskou krajinou), nielen samostatných domácich poradných skupín pre každú stranu (2). V prípadoch, keď už sú zavedené iné mechanizmy, prostredníctvom ktorých môže občianska spoločnosť vyjadriť svoj názor, by bolo potrebné ich zachovať, keďže trvá roky, kým sa vytvorí dôvera a vhodné podmienky fungovania. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že domáce poradné skupiny sú významné aj pre svoje zloženie, a najmä reprezentatívnosť a kompetentnosť ich členov, ktoré sa zaistia lepším výberovým mechanizmom v konzultácii s EHSV ako v iných úspešných prípadoch, pričom by sa v nich malo zabezpečiť vyvážené zastúpenie záujmov občianskej spoločnosti, ako aj primerané interné odborné znalosti. Domáce poradné skupiny by mali byť schopné zapojiť externé zainteresované strany a viesť s nimi konzultácie. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa domáce poradné skupiny stretávali na úrovni EÚ aspoň dvakrát ročne a aby sa dvakrát ročne konali formálne stretnutia medzi domácimi poradnými skupinami obidvoch strán v inštitucionálnej forme, aj pomocou videokonferencie, ale aspoň raz ročne osobnou formou. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča, aby sa každoročne v Bruseli usporiadala konferencia všetkých členov domácich poradných skupín na úrovni EÚ s cieľom umožniť vzájomnú výmenu skúseností z príslušných domácich poradných skupín. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Domáce poradné skupiny by tiež mali mať možnosť každoročne usporiadať vypočutie. Spolupráca s vnútroštátnymi inštitucionálnymi orgánmi, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť – vnútroštátnymi partnermi EHSV – by bola nápomocná pri rozširovaní dialógu za hranice Bruselu a získavaní širšieho publika než pri aktuálnom nastavení, pri ktorom sa uprednostňujú organizácie so sídlom v Bruseli. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Vytvorenie viacerých orgánov v rámci tej istej dohody vytvára zmätok u obchodných partnerov EÚ (3) a kladie záťaž na tretie krajiny, ako aj EHSV. EHSV vyzýva EÚ, aby zabezpečila účasť na konzultačných mechanizmoch, ktoré by boli kompetentné pre všetky piliere budúcich dohôd o pridružení, počínajúc opätovne prerokovanými dohodami s Čile a Mexikom a v budúcnosti so združením Mercosur. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Mal by sa ustanoviť mechanizmus podávania správ umožňujúci organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré budú súčasťou budúcich domácich poradných skupín, hlásiť problémy pri vykonávaní alebo predložiť návrhy na zlepšenie. EHSV ďalej odporúča, aby predseda domácej poradnej skupiny mal právo predložiť stanoviská svojich skupín výboru pre obchod a výboru pre udržateľný rozvoj, ktoré by mali byť v primeranom časovom rámci povinné reagovať na otázky a odporúčania vznesené domácimi poradnými skupinami. EHSV víta, že sa Európska komisia zaviazala zaviesť štruktúrovaný, transparentný a časovo ohraničený mechanizmus podávania sťažností pre budúce vykonávanie kapitol týkajúcich sa obchodu a trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Pred zriadením orgánov občianskej spoločnosti sa EHSV veľmi zasadzuje o to, aby sa v dostatočnom predstihu pred vstúpením dohody do platnosti vytvorili domáce poradné skupiny/poradné výbory. Úsilie EHSV by malo získať uznanie a podporu zo strany Európskeho parlamentu a Rady, najmä pokiaľ ide o ich rozpočtové kapacity, ako aj zo strany Komisie. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Na zabezpečenie viditeľnosti domácich poradných skupín EHSV odporúča, aby sa vymedzila komunikačná stratégia vrátane používania webových stránok, IT platformy na výmenu informácií a sociálnych sietí. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Treba poskytnúť finančnú podporu na vykonávanie budúcich dohôd, najmä partnerskými vládami. EHSV sa domnieva, že znenie dohôd by malo výslovne stanoviť záväzok primerane financovať a politicky, ako aj logisticky podporovať plánované orgány občianskej spoločnosti, a to aj partnerskými vládami. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV považuje svoju účasť za neoceniteľnú a praje si aj naďalej zostať súčasťou všetkých domácich poradných skupín. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Prostredníctvom svojich pravidiel, spôsobu práce a členov EHSV zabezpečuje štruktúrované a organizované fungovanie domácej poradnej skupiny, čím prispieva k identifikovaniu náprotivkov v partnerskej krajine, stanoveniu programu, riadeniu stretnutí, podávaniu správ inštitúciám EÚ a občianskej spoločnosti, ako aj k zabezpečeniu zodpovednosti. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Odhaduje sa, že náklady na prítomnosť EHSV v domácich poradných skupinách sa v najbližších troch rokoch zdvojnásobia a v záujme pokrytia dohôd o voľnom obchode, o ktorých sa práve rokuje, sa strojnásobia. Domáce poradné skupiny budú teda pre EHSV výzvou z hľadiska finančných a ľudských zdrojov. EHSV žiada rozpočtové orgány o dodatočný rozpočet zodpovedajúci súčasným výdavkom, ktoré plánuje Komisia na podporu domácich poradných skupín, aby sa mohla vykonať očakávaná práca z hľadiska kvantity a kvality. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV navrhuje zvážiť pri vytváraní domácich poradných skupín a stanovovaní počtu členov tieto kritériá: celkový objem zahraničného obchodu EÚ za rok, investície EÚ do partnerskej krajiny (krajín), význam dohody z geopolitického a strategického hľadiska, relevantné aspekty udržateľnosti. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Na strane EÚ domáce poradné skupiny podávajú správy v zásade Európskej komisii a v budúcnosti by bolo dôležité, aby mohli podávať správy aj Parlamentu a Rade. EHSV odporúča pravidelný a štruktúrovaný dialóg medzi domácimi poradnými skupinami EÚ, Komisiou, ESVČ, Európskym parlamentom a členskými štátmi EÚ. Pokiaľ ide o Európsky parlament, mohol by sa naplánovať mechanizmus pre štruktúrované a pravidelné konzultácie. |
| --- | --- |

1.22.

2.   Kontext

| 2.1. | Predseda Európskeho parlamentu v súlade s článkom 304 prvým odsekom, druhou vetou Zmluvy o fungovaní Európskej únie konzultoval s EHSV stanovisko týkajúce sa fungovania domácich poradných skupín (4), v ktorom sa uvádza, že treba ďalej analyzovať a prediskutovať niektoré aspekty, ako napríklad zdroje nevyhnutné na to, aby domáce poradné skupiny mohli efektívne plniť svoje úlohy, spôsoby riešenia organizačných a logistických výziev, ktorým v súčasnosti čelia subjekty občianskej spoločnosti, spôsoby zlepšenia spolupráce medzi domácimi poradnými skupinami a výbormi pre obchod a trvalo udržateľný rozvoj a akýkoľvek ďalší aspekt, ktorý by umožnil zlepšiť aktuálny stav. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Domáce poradné skupiny sú jedným z kľúčových úspechov zahrnutia kapitol o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji do dohôd EÚ o voľnom obchode. Ich zriadenie sa neodôvodňuje len obchodnou politikou EÚ, ale v širšom zmysle aj jej silnou politickou vôľou zohľadňovať trvalo udržateľný rozvoj vo všetkých jej politikách a stratégiách od vyhlásenia z konferencie Rio+20 z roku 2012. Stratégia „Obchod pre všetkých“, ktorú Európska komisia prijala v roku 2015, sa ďalej zameriava na väčšiu transparentnosť a inkluzívnosť v obchodnej politike EÚ, a to aj prostredníctvom prehĺbeného dialógu s občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európska komisia 26. februára 2018 predložila neoficiálny dokument (5), v ktorom sa navrhuje súbor 15 konkrétnych a uskutočniteľných opatrení, ktoré sa majú prijať na vylepšenie kapitol o trvalo udržateľnom rozvoji, okrem iného, aby sa „vecný rozsah právomocí domácich poradných skupín v oblasti poradenstva v budúcich dohodách o voľnom obchode rozšíril na vykonávanie celej dohody“. V neoficiálnom dokumente sa uvádza, že tento prístup sa najskôr uplatní v dohodách o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom a medzi EÚ a združením Mercosur a potom sa stane súčasťou štandardného prístupu Komisie k rokovaniam. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dohoda medzi EÚ a Mexikom, ako aj medzi EÚ a Mercosurom sú dohody o pridružení, preto majú aj politický pilier a pilier spolupráce, o ktorých rokovala ESVČ. EÚ navrhla „vnorený“prístup, v rámci ktorého sú domáce poradné skupiny a fóra občianskej spoločnosti na úrovni celej dohody o pridružení a aj na úrovni týkajúcej sa obchodnej časti. Naopak pri samostatných dohodách o voľnom obchode, napríklad s Indonéziou, Austráliou či Novým Zélandom, by sa uplatňoval jednoduchší prístup, ktorý by zahŕňal celú dohodu o voľnom obchode. Pri výmene názorov s Komisiou sa zdôraznilo, že navrhovanie ustanovení pre občiansku spoločnosť bude otvorené a občianska spoločnosť bude môcť poskytnúť informácie o akejkoľvek oblasti záujmu, aj také, ktoré nesúvisia s trvalo udržateľným rozvojom. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV už prijal viaceré stanoviská (6) o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji, v ktorých dôrazne vyzval na posilnenie monitorovacieho mechanizmu a odporučil zlepšiť fungovanie domácich poradných skupín. V stanovisku na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode EHSV osobitne vyzval, aby sa domáce poradné skupiny poverili monitorovaním vplyvu všetkých častí obchodných dohôd na ľudské, pracovné a environmentálne práva a aby sa ich pôsobnosť rozšírila tak, aby zahŕňala aj záujmy spotrebiteľov, ako aj sociálny a hospodársky vplyv. EHSV tiež vyjadruje uznanie za to, že správa o vykonávaní dohôd o voľnom obchode sa bude odteraz zverejňovať každý rok. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dohoda o hospodárskom partnerstve EÚ – Cariforum (DHP), ktorá vstúpila do platnosti v roku 2014, a dohoda o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou, ktorá vstúpila do platnosti v roku 2011, boli prvé dohody, v ktorých sa stanovilo zriadenie poradného orgánu občianskej spoločnosti s úlohou monitorovať vykonávanie kapitoly dohody o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji. Tento prístup bol prijatý vo všetkých ďalších dohodách EÚ vrátane dohôd so Strednou Amerikou, s Kolumbiou, Peru a Ekvádorom, Gruzínskom, Moldavskom, Ukrajinou a Kanadou. Dnes je aktívnych osem domácich poradných skupín s 27 členmi EHSV. Očakáva sa, že do roku 2021 sa zriadi ďalších päť a v budúcnosti môžu nasledovať mnohé ďalšie pod podmienkou, že budú ukončené rokovania o nových dohodách o voľnom obchode, ktoré sa už začali, napríklad s Austráliou a Novým Zélandom, alebo preskúmané platné dohody. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Domáce poradné skupiny umožňujú vyvážené zastúpenie záujmov občianskej spoločnosti prostredníctvom troch podskupín, na ktoré sa delia: zamestnávateľov, odborových organizácií a zástupcov rôznych záujmov vrátane environmentálnych a spotrebiteľských organizácií, ako aj ďalších príslušných zainteresovaných strán. Členmi domácich poradných skupín sú zástupcovia hlavných európskych hospodárskych a sociálnych organizácií, ako aj environmentálnych organizácií, spotrebiteľov, poľnohospodárov a iných záujmov tretieho sektora. EHSV predstavuje stálu zložku medzi členmi domácich poradných skupín. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV uznáva, že obchod prispieva k hospodárskemu rastu a hospodárskemu rozvoju v širšom zmysle a v tejto súvislosti podporuje zvyšovanie počtu platných obchodných dohôd EÚ. Dohody o voľnom obchode sú však aj ústrednou témou intenzívnych diskusií o ich prínose k sociálnemu rozvoju a environmentálnej ochrane, výhodách a nedostatkoch a o tom, ako sa rozdeľujú krajinám a rôznym zainteresovaným stranám. EÚ v súčasnosti čelí čoraz početnejším žiadostiam o konštruktívny dialóg s občianskou spoločnosťou o dohodách o voľnom obchode. Súčasné mechanizmy EÚ pre dohody zahŕňajú domáce poradné skupiny, zmiešané poradné výbory, platformy občianskej spoločnosti, fóra občianskej spoločnosti a spoločné fóra občianskej spoločnosti. Táto komplexná štruktúra konzultačných mechanizmov spôsobuje problémy pri ich premene na účinné a dobre fungujúce štruktúry (7). Ďalšími mechanizmami na výmenu názorov na obchodnú politiku EÚ s občianskou spoločnosťou sú verejné konzultácie a platformy, ako je dialóg občianskej spoločnosti, ako aj skupina expertov pre obchodné dohody EÚ (požadovaná GR pre obchod). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisabonská zmluva posilnila a potvrdila funkciu a zloženie EHSV ako inštitucionálneho zástupcu organizovanej občianskej spoločnosti. EHSV bol v spolupráci s ostatnými inštitúciami vytvorený ako nástroj participatívnej demokracie a občianskeho dialógu na európskej úrovni. Názory občianskej spoločnosti EÚ na obchodnú politiku EÚ z inštitucionálneho hľadiska prezentuje EHSV prostredníctvom svojich stanovísk, ako aj inými spôsobmi. Vzhľadom na svoju spôsobilosť EHSV žiada, aby sa s ním viedli konzultácie počas fázy rokovaní o dohodách o pridružení, dohodách o hospodárskom partnerstve a dohodách o voľnom obchode EÚ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV, stály člen domácich poradných skupín, zabezpečuje úlohu sekretariátu všetkých existujúcich domácich poradných skupín, má rozsiahle informácie z prvej ruky o výhodách a vplyve monitorovania občianskou spoločnosťou na vykonávanie kapitol o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji. Niektoré z ponaučení získaných prostredníctvom práce existujúcich domácich poradných skupín sa budú uplatňovať mutatis mutandis, keď sa pôsobnosť domácich poradných skupín rozšíri na ďalšie kapitoly dohôd. EHSV zároveň považuje za dôležité hlbšie sa zamyslieť a chce predložiť odporúčania týkajúce sa významu, efektívnosti a účinnosti, zloženia, spôsobu práce a trvania mandátu, administratívnych a rozpočtových aspektov domácich poradných skupín. |
| --- | --- |

3.3.

Význam domácich poradných skupín

| 3.4. | EHSV podporuje koncepciu trvalo udržateľného rozvoja v jeho troch prepojených a navzájom sa posilňujúcich rozmeroch, a to hospodárskom, sociálnom a environmentálnom. Je jasné, že medzinárodný obchod sa môže uskutočňovať, len ak sa zohľadní trvalo udržateľný rozvoj, ochrana životného prostredia, sociálna ochrana pracovníkov a práva občanov a spotrebiteľov. Dohody musia obsahovať ustanovenia zamerané na zavedenie rovnakých podmienok a spravodlivej hospodárskej súťaže v prípade všetkých týchto aspektov. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Účasť zástupcov občianskej spoločnosti vo všeobecnosti prispela k dosiahnutiu lepších výsledkov, pokiaľ ide o pozitívny hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv obchodných dohôd. Zásadná je pridaná hodnota ich účasti na monitorovaní dohôd o voľnom obchode EÚ, ako to dokazuje konkrétny pokrok v prípade Kórey (8). Je dôležité pamätať na to, že inštitucionálny dialóg s občianskou spoločnosťou je charakteristickým prvkom spôsobu života a práce v EÚ. Musíme však pripustiť, že naši partneri sa s ním nie vždy plne stotožňujú. Podľa EHSV by domáce poradné skupiny mali mať aj naďalej poradnú, konzultačnú, zodpovednú a nezávislú úlohu pri monitorovaní a hodnotení dohôd EÚ. Účasť občianskej spoločnosti je tiež kľúčovým príspevkom k strategickej hodnote týchto dohôd, ktorá v súčasnosti presahuje bežné výhody obchodu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Jedným z hlavných úspechov zapojenia zainteresovaných strán prostredníctvom štruktúr, ako sú domáce poradné skupiny, je posilnenie procesov občianskej spoločnosti a posilnenie postavenia organizácií občianskej spoločnosti, ktorým sa zo strany ich vlád dostáva len malé alebo žiadne uznanie. Obzvlášť to platí pre partnerské krajiny, ktoré chápu úlohu občianskej spoločnosti inak ako EÚ, a pre krajiny, ktoré nemajú rovnako rozvinuté postupy súvisiace s konzultáciami s občianskou spoločnosťou. Vytvorenie domácej poradnej skupiny pri niekoľkých príležitostiach, najmä vtedy, keď je obchodným partnerom rozvojová krajina, umožnilo posilniť postavenie zainteresovaných strán, ktoré majú zásadné odborné znalosti, a uplatniť prístup zdola nahor založený na dialógu, spolupráci a budovaní kapacít (9). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | „Kooperatívny“prístup organizácií občianskej spoločnosti môže z politického hľadiska významne prispieť k zabezpečeniu inovačného, efektívneho a úspešného monitorovania vykonávania článkov dohôd o voľnom obchode aj v prípade, že chýbajú vynútiteľné ustanovenia. V tom prípade majú organizácie občianskej spoločnosti v kontexte obchodu za úlohu podporovať pragmatický a flexibilný prístup k trvalo udržateľnému rozvoju prispôsobený konkrétnym podmienkam krajín, v ktorých bude domáca poradná skupina vytvorená. Spoločná práca domácich poradných skupín, ktorá sa v tomto kontexte organizuje medzi partnerskými krajinami a EÚ, môže zohrať dôležitú úlohu pri zisťovaní problémov a pri navrhovaní verejných politík na ich riešenie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Domáce poradné skupiny by okrem iného mali klásť osobitný dôraz na to, aby strany ratifikovali a dodržiavali základné pracovné normy a základné dohovory MOP, ako aj mnohostranné environmentálne dohody. Domáce poradné skupiny by mali venovať osobitnú pozornosť vykonávaniu a presadzovaniu konkrétnych zásadných právnych predpisov, napríklad o slobode združovania, kolektívnom vyjednávaní, sociálnom dialógu, sociálnej ochrane, zdraví a bezpečnosti a inšpekcii práce. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Účasť občianskej spoločnosti prostredníctvom domácich poradných skupín prispieva k zachovaniu a zlepšeniu ochrany spotrebiteľov, pričom sa zohľadňujú environmentálne dôsledky, plne rešpektujú ciele udržateľnosti a zároveň sa skúmajú príležitosti pre malé a stredné podniky. Domáce poradné skupiny môžu tiež kontrolovať možné negatívne sociálne dôsledky týkajúce sa rovnakých príležitostí pre ženy a mužov, práv zdravotne postihnutých osôb a iných menšín, ako aj rovnakého prístupu k službám všeobecného záujmu. Spotrebiteľské organizácie vyjadrili podporu dohodám EÚ o voľnom obchode a žiadali, aby bola ochrana spotrebiteľov zaručená aj po liberalizácii trhov. Spotrebitelia navrhli, aby sa do budúcich dohôd EÚ zahrnula kapitola o spotrebiteľoch. Rozšírený rozsah monitorovania domácich poradných skupín by spotrebiteľským organizáciám umožnil bližšie sledovať vykonávanie osobitnej kapitoly o spotrebiteľoch. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Domáce poradné skupiny by mohli pri vykonávaní pomôcť určiť priority medzi jednotlivými otázkami. Ako je zrejmé zo správy Európskej komisie o obchodných a investičných prekážkach, čoraz viac rastie protekcionizmus v rôznych podobách, ktorý negatívne vplýva na zainteresované strany EÚ. Pokiaľ sa zaznamenajú porušenia ustanovení alebo nedostatočné vykonávanie, hospodárske subjekty budú mať v domácej poradnej skupine k dispozícii ďalší prostriedok na zvyšovanie povedomia o praktických problémoch a mala by sa zabezpečiť možnosť, aby domáca poradná skupina upozornila na možné súvislosti medzi mierou používania preferencií v rámci dohody o voľnom obchode a prekážkami obchodu zahrnutými v databáze prístupu na trh. Podľa nedávnej správy (10) je možné, že sa do veľkej miery nepoužívajú preferenčné sadzby uvedené v dohode o voľnom obchode, čo môže byť ťažko merateľné najmä v prípade malých a stredných podnikov. EHSV chce tiež pripomenúť podstatnú súvislosť hospodárskeho rozmeru a spôsobu uplatňovania sadzieb s podporou a ochranou pracovných miest. |
| --- | --- |

3.10.

Rozšírenie pôsobnosti domácich poradných skupín

| 3.11. | Vzhľadom na tieto prínosy zapojenia občianskej spoločnosti EHSV predpokladá, že rozšírením rozsahu monitorovania domácej poradnej skupiny na celú dohodu a všetky aspekty dohody, aj tie, ktoré nesúvisia s udržateľným rozvojom, pričom sa týmto aspektom bude aj naďalej venovať mimoriadna pozornosť, sa môže doplniť úsilie, ktoré vynakladá Európska komisia, aby pomohla zlepšiť vykonávanie dohôd o voľnom obchode EÚ. Očakáva sa, že domáce poradné skupiny budú mať pozitívny vplyv na zvyšovanie povedomia širších okruhov občianskej spoločnosti o výhodách voľného, udržateľného a inkluzívneho trhu založeného na pravidlách a zároveň na riešenie nedostatkov. Monitorovanie vykonávania dohôd o voľnom obchode je nevyhnutné, aby sa poukázalo na výhody a negatívne vplyvy, ktoré z dohôd vyplývajú pre podniky, pracovníkov, spotrebiteľov a občanov všeobecne. Okrem toho môžu poskytnúť vecné informácie a prispieť k objektívnemu prístupu k obchodným dohodám. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Rozšírenie právomoci na obchodné aspekty dohody s najväčšou pravdepodobnosťou partnerským krajinám uľahčí prijatie monitorovania zo strany občianskej spoločnosti a urýchli vytvorenie domácej poradnej skupiny (11). Domáce poradné skupiny budú mať predpoklady na to (zloženie, spôsob práce atď.), aby riadne vyriešili rôzne problémy, ktoré vyplývajú zo všetkých kapitol dohôd o voľnom obchode, a budú schopné spolupracovať s príslušnými časťami občianskej spoločnosti. EHSV je presvedčený, že na rozšírenie rozsahu monitorovania na celú dohodu bude potrebné stanoviť priority, aby sa úsilie vynakladalo tam, kde je to potrebné, pričom sa zachová vyvážené zastúpenie všetkých záujmov v pracovnom programe domácich poradných skupín. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozšírenie rozsahu pôsobnosti sa nespojilo s ďalším posilnením mechanizmu monitorovania s ohľadom na účinnú vymožiteľnosť záväzkov v kapitolách o trvalo udržateľnom rozvoji, čo má pre EHSV kľúčový význam, ako aj posilnením dôležitej úlohy domácich poradných skupín pri zabezpečovaní, že porušenia záväzkov budú odhalené a účinne riešené. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrétne problémy, ktoré treba vyriešiť

Domáce poradné skupiny v partnerských krajinách

| 4.1. | Je obzvlášť dôležité spolupracovať s tretími krajinami na báze vzájomného rešpektu a porozumenia. Niekoľko vlád sa veľmi zdráha rokovať o kapitole o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji a zaviesť monitorovací mechanizmus občianskej spoločnosti. V mnohých krajinách sa účasť občianskej spoločnosti na monitorovaní vykonávania obchodu a trvalo udržateľného rozvoja často organizuje inak ako v EÚ. Kanada napríklad zriaďuje dve domáce poradné skupiny, jednu pre životné prostredie a druhú pre prácu. Zriaďovanie domácich poradných skupín je postupný proces, ktorý si zo strany EÚ vyžaduje úsilie zamerané na podporu partnerov pri zapájaní občianskej spoločnosti. Podľa stanoviska EHSV sú spoločné domáce poradné skupiny s partnerskou krajinou mimoriadne dôležité. V súvislosti so všetkými budúcimi dohodami EHSV vyzýva na vytvorenie domácich poradných skupín obidvoch strán (ktoré sú spoločným orgánom občianskej spoločnosti s partnerskou krajinou) nielen samostatných domácich poradných skupín pre každú stranu (12). Avšak, v prípadoch, keď už sú zavedené iné mechanizmy, prostredníctvom ktorých môže občianska spoločnosť vyjadriť svoj názor, ako napríklad v prípade dohody o pridružení medzi EÚ a Čile, by bolo potrebné ich zachovať, keďže trvá roky, kým sa vytvorí dôvera a vhodné podmienky fungovania. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hlavné nedostatky, z ktorých niektoré boli uvedené v predchádzajúcich stanoviskách EHSV, sú nevyvážené členstvo, vážne oneskorenia, nedostatok politickej a finančnej podpory zo strany partnerských vlád a vylúčenie najreprezentatívnejších organizácií v konkrétnej krajine, a zostávajú jasnými prekážkami pri získavaní náležitého partnera. Voľba národných organizácií namiesto existujúcich, reprezentatívnych a vyvážených regionálnych štruktúr občianskej spoločnosti (prípad Strednej Ameriky a združenia Mercosur) poškodzuje schopnosť občianskej spoločnosti pracovať spoločne na regionálnej úrovni a samotnú regionálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Európska únia musí diplomaticky, ale rozhodne presvedčiť partnerské krajiny o nutnosti dodržiavať dohodu o vytvorení vyvážených a reprezentatívnych domácich poradných skupín. Mala by sa preto vytvoriť koordinácia medzi Komisiou, ESVČ, Európskym parlamentom a jeho rôznymi orgánmi a EHSV. |
| --- | --- |

4.3.

Zloženie a reprezentatívnosť

| 4.4. | Domáce poradné skupiny sú významné aj pre svoje zloženie, najmä reprezentatívnosť a kompetentnosť ich členov, čo sú kľúčové aspekty, ktoré sa v budúcnosti musia zachovať a musia sa podporovať v tretích krajinách. To sa musí zabezpečiť počas výberového postupu. EHSV očakáva, že otázka zlepšenia výberového postupu sa s ním bude konzultovať. V domácich poradných skupinách by malo byť zaručené vyvážené zastúpenie záujmov občianskej spoločnosti. Účelom je zabezpečiť, aby žiadna zainteresovaná strana ani podskupina zainteresovaných strán nemala dominantné postavenie v diskusii ani v programe, ktorý by mal zahŕňať položky navrhnuté všetkými podskupinami. |
| --- | --- |

4.4.

Efektívnosť a účinnosť/logistické a organizačné výzvy

| 4.5. | Efektívnosť a účinnosť domácich poradných skupín sa zabezpečuje obmedzeným počtom členov (zvyčajne nie viac než šesť na podskupinu) a ich spôsobom práce. EHSV odporúča, aby sa domáce poradné skupiny stretávali aspoň dvakrát ročne na úrovni EÚ a aby sa v textoch budúcich dohôd formalizovali stretnutia medzi domácimi poradnými skupinami obidvoch strán, čo im umožní stretnúť sa dvakrát ročne (pričom jedna schôdza musí byť vo forme osobného kontaktu, druhá by sa z logistických a rozpočtových dôvodov mohla uskutočniť v podobe videokonferencie). EHSV naliehavo žiada, aby sa rokujúce strany poučili zo skúseností z iných dohôd o voľnom obchode, pri ktorých sa vytvorili domáce poradné skupiny pre každú zo strán bez toho, aby sa v dohodách uznala možnosť viesť spoločný dialóg. Ukázali sa jasné obmedzenia tohto modelu. EHSV žiada, aby strany súčasných dohôd formálne uznali stretnutia medzi domácimi poradnými skupinami v rámci súčasných dohôd. Stretnutia medzi domácimi poradnými skupinami umožňujú organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré sa pravidelne podieľajú na príslušnom domácom monitorovaní, vymieňať si názory na problémy s vykonávaním. Definovanie cieľov a spoločný pracovný program umožňujú členom domácich poradných skupín zhodnotiť dosiahnutý pokrok, pripravovať spoločné odporúčania a podávať správy inštitúciám a širšej občianskej spoločnosti, čím by sa zabezpečila transparentnosť, zodpovednosť a kontinuita. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Lepšou koordináciou domácich poradných skupín sa zabezpečí kvalitnejšie monitorovanie zo strany občianskej spoločnosti. Vzhľadom na značné znalosti v rámci jednotlivých domácich poradných skupín EHSV odporúča, aby sa každoročne v Bruseli usporiadala konferencia všetkých členov domácich poradných skupín na úrovni EÚ s cieľom umožniť vzájomnú výmenu skúseností z príslušných domácich poradných skupín. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Zloženie budúcich domácich poradných skupín by malo odzrkadľovať rôzne témy, ktoré budú súčasťou pracovného programu. Vyžaduje si to účasť organizácií, ktoré majú technické odborné znalosti o všetkých aspektoch obchodných dohôd a príslušných priamych záujmoch. Ak sa má monitorovanie domácich poradných skupín riadne vzťahovať na všetky aspekty dohôd o voľnom obchode, domáce poradné skupiny musia mať interne príslušné odborné znalosti a zároveň byť schopné zväčšiť účasť externých zainteresovaných strán a konzultovať s nimi. Domáce poradné skupiny by takisto mali mať možnosť každý rok zorganizovať vypočutie. Spolupráca s vnútroštátnymi inštitucionálnymi orgánmi, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť, vnútroštátnymi partnermi EHSV, bude nápomocná pri rozširovaní dialógu za hranice Bruselu a získavaní širšieho publika než pri aktuálnom nastavení, pri ktorom sa uprednostňujú organizácie so sídlom v Bruseli. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Vytvorenie viacerých orgánov v rámci tej istej dohody vytvára zmätok u obchodných partneroch EÚ (13) a kladie záťaž na tretie krajiny, ako aj EHSV. Je zbytočné a neefektívne, aby občianska spoločnosť bola zastúpená duplicitne – raz v rámci všeobecnej oblasti pôsobnosti dohody o pridružení a druhýkrát v rámci kapitoly o obchode a udržateľnom rozvoji. V prípade dohôd o pridružení s Moldavskom, Gruzínskom a Ukrajinou sa napríklad zriaďujú dva rôzne orgány: v rámci politického piliera dohody sa zriaďuje platforma občianskej spoločnosti, ktorá zodpovedá za všetky záležitosti uvedené v dohode, zatiaľ čo v rámci obchodného piliera sa zriaďuje domáca poradná skupina. EHSV vyzýva EÚ, aby zabezpečila spoločné konzultačné mechanizmy zodpovedné za všetky piliere budúcich dohôd o pridružení, počnúc opätovne prerokúvanými dohodami s Čile a Mexikom a v budúcnosti s krajinami Mercosuru. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Zistilo sa, že niektoré porušenia ustanovení, ktoré domáca poradná skupina nahlásila v minulosti, neboli rýchlo vyriešené. Mal by sa ustanoviť mechanizmus podávania správ umožňujúci organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré budú súčasťou budúcich domácich poradných skupín, hlásiť problémy pri vykonávaní alebo predložiť návrhy na zlepšenie. EHSV ďalej odporučil, aby predseda domácej poradnej skupiny mal právo predložiť stanoviská svojich skupín výboru pre obchod a výboru pre udržateľný rozvoj, ktoré by mali byť v primeranom časovom rámci povinné reagovať na otázky a odporúčania vznesené domácimi poradnými skupinami. EHSV víta, že sa Európska komisia zaviazala zaviesť štruktúrovaný, transparentný a časovo ohraničený mechanizmus podávania sťažností pre budúce vykonávanie kapitol týkajúcich sa obchodu a trvalo udržateľného rozvoja. Z takého záväzku by mal vychádzať aj budúci prístup. |
| --- | --- |

4.9.

Väčšia transparentnosť a komunikačná stratégia

| 4.10. | Pred zriadením orgánov občianskej spoločnosti sa EHSV veľmi zasadzuje o to, aby sa v dostatočnom predstihu pred vstúpením dohody do platnosti vytvorili domáce poradné skupiny/poradné výbory. Platí to najmä v prípade Strednej Ameriky, Kanady, Japonska, Čile, Mercosuru alebo Ukrajiny, kde členovia EHSV nadviazali kontakt s partnerskými organizáciami a vládami s cieľom zvýšiť povedomie o potrebe pripraviť našu budúcu spoločnú prácu. Úsilie EHSV by mali podporovať Európsky parlament, GR pre obchod a ESVČ, aby sa organizáciám občianskej spoločnosti v partnerských krajinách poskytovali informácie o potrebe zriadiť tieto orgány občianskej spoločnosti a zabezpečiť ich fungovanie čo najskôr po vstupe dohody do platnosti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Po zriadení domácich poradných skupín a v záujme zabezpečiť ich viditeľnosť EHSV odporúča viesť komunikačnú kampaň a pravidelne aktualizovať vyhradenú webovú stránku s dokumentmi o schôdzach vrátane programu a zápisníc. Na tento účel možno vytvoriť IT platformu na zjednodušenie výmen informácií medzi domácimi poradnými skupinami EÚ a partnerských krajín. Mali by sa používať aj sociálne siete. |
| --- | --- |

4.11.

Potrebné zdroje

| 4.12. | EHSV aj Európska komisia doteraz poskytovali finančné prostriedky a ľudské zdroje na pomoc pri fungovaní domácich poradných skupín. Od roku 2018 Komisia vyčlenila rozpočet tri milióny EUR na tri roky. Za logistickú organizáciu zasadnutí domácej poradnej skupiny bude zodpovedať externý dodávateľ. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Treba poskytnúť ďalšiu finančnú podporu na vykonávanie budúcich dohôd, najmä partnerskými vládami. Inštitúcie EÚ by mali neustále rokovať o tejto otázke s vládami partnerských krajín, aby spoločne hľadali dlhodobejšie udržateľné riešenia. EHSV sa domnieva, že znenie dohôd by malo výslovne stanoviť záväzok primerane financovať a politicky, ako aj logisticky podporovať plánované orgány občianskej spoločnosti, a to aj partnerskými vládami. |
| --- | --- |

4.13.

5.   EHSV a domáce poradné skupiny

| 5.1. | Na žiadosť Európskej komisie EHSV podporuje domáce poradné skupiny prostredníctvom svojich členov a sekretariátu. EHSV považuje svoju účasť za hodnotnú a praje si aj naďalej zostať súčasťou všetkých domácich poradných skupín. EHSV odporúča, aby členstvo v nich bolo definované na obdobie piatich rokov s cieľom zabezpečiť stabilitu a kontinuitu. Predsedovia by sa však mali každých 2,5 roka meniť. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV umožňuje štruktúrované a organizované fungovanie domácej poradnej skupiny, čím prispieva k identifikovaniu náprotivkov v partnerskej krajine, stanoveniu programu, riadeniu stretnutí, podávaniu správ inštitúciám EÚ a občianskej spoločnosti, ako aj k zabezpečeniu zodpovednosti. Z týchto dôvodov má EHSV najlepšiu pozíciu na predsedanie domácim poradným skupinám, a preto navrhuje, aby budúce dohody o voľnom obchode zahŕňali ustanovenia o tom, že EHSV bude predsedať európskym domácim poradným skupinám. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Odhaduje sa, že náklady na prítomnosť EHSV v domácich poradných skupinách sa v najbližších troch rokoch zdvojnásobia a v záujme pokrytia dohôd o voľnom obchode, o ktorých sa práve rokuje, sa strojnásobia. Očakáva sa, že členstvo EHSV v domácich poradných skupinách bude vyžadovať zapojenie ďalších 50 členov EHSV. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Domáce poradné skupiny budú teda pre výbor EHSV výzvou z hľadiska finančných a ľudských zdrojov. Odhaduje sa, že ak budú fungovať všetky aktuálne a budúce domáce poradné skupiny, ročné náklady na členov môžu dosiahnuť až 24 % aktuálneho rozpočtu sekcie pre vonkajšie vzťahy. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pokiaľ ide o ľudské zdroje, bude potrebné posilniť aj sekretariát sekcie pre vonkajšie vzťahy a zvýšiť jeho rozpočet na misie. Na základe dohody medzi EHSV a Európskou komisiou (GR pre obchod) poskytuje sekcia EHSV pre vonkajšie vzťahy (REX) sekretariát pre zriadené domáce poradné skupiny EÚ a spolupracuje s domácimi poradnými skupinami partnerských krajín vo veciach súvisiacich s výročným spoločnými stretnutiami a spoluprácou medzi zasadnutiami. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV chce upriamiť osobitnú pozornosť na prácu sekretariátu, ktorú vykonávajú zamestnanci EHSV a ktorá uľahčuje prácu domácich poradných skupín, ktorá prekračuje výlučne organizačné záležitosti. Domáce poradné skupiny využívajú rozsiahle skúsenosti zamestnancov EHSV pri podpore konzultácií s občianskou spoločnosťou v rámci EÚ, ako aj s tretími krajinami alebo regiónmi (sekretariát REX v súčasnosti riadi 17 spoločných orgánov s tretími krajinami). Sekretariát:






  — | poskytuje politické poradenstvo pre členov v ich práci, |
| --- | --- | --- |

5.6.

—

poskytuje politické poradenstvo pre členov v ich práci,

| — | pomáha predsedom domácich poradných skupín pri zostavovaní programov schôdzí a vypracováva zápisnice zo stretnutí, |
| --- | --- |

—

pomáha predsedom domácich poradných skupín pri zostavovaní programov schôdzí a vypracováva zápisnice zo stretnutí,

| — | radí potenciálnym rečníkom, odborníkom a organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré by mohli byť pozvané, |
| --- | --- |

—

radí potenciálnym rečníkom, odborníkom a organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré by mohli byť pozvané,

| — | pripravuje spisy k stretnutiam a podporuje neustály tok informácií o témach, ktoré sú predmetom záujmu členov domácich poradných skupín, |
| --- | --- |

—

pripravuje spisy k stretnutiam a podporuje neustály tok informácií o témach, ktoré sú predmetom záujmu členov domácich poradných skupín,

| — | využíva svoju sieť kontaktov v iných inštitúciách EÚ a v medzinárodných organizáciách s cieľom uľahčiť výmeny poznatkov medzi domácimi poradnými skupinami a týmito inštitúciami. |
| --- | --- |

—

využíva svoju sieť kontaktov v iných inštitúciách EÚ a v medzinárodných organizáciách s cieľom uľahčiť výmeny poznatkov medzi domácimi poradnými skupinami a týmito inštitúciami.

Táto úloha však vyžaduje čoraz väčšie úsilie z hospodárskeho aj ľudského hľadiska.

| 5.7. | EHSV ďakuje Európskemu parlamentu, ktorý požiadal o navýšenie rozpočtu na členov a personál v rokoch 2017 a 2018, a dúfa, že takáto podpora bude pokračovať aj v budúcnosti. EHSV žiada rozpočtové orgány o dodatočný rozpočet zodpovedajúci súčasným výdavkom, ktoré plánuje Komisia na podporu domácich poradných skupín, aby sa mohla vykonať očakávaná práca z hľadiska kvantity a kvality. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Obmedzené zdroje si vyžadujú, aby sa pri vytváraní domácich poradných skupín stanovilo, že EHSV bude zastúpený tromi členmi v bežnej domácej poradnej skupine, šiestimi členmi len vo výnimočných prípadoch, akými sú:






  — | domáca poradná skupina v krajine/oblasti, ktorej objem obchodu predstavuje hodnotu viac ako 100 miliárd EUR celkového objemu obchodu EÚ ročne, |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

domáca poradná skupina v krajine/oblasti, ktorej objem obchodu predstavuje hodnotu viac ako 100 miliárd EUR celkového objemu obchodu EÚ ročne,

| — | alebo kde investície EÚ prevyšujú 100 miliárd EUR, |
| --- | --- |

—

alebo kde investície EÚ prevyšujú 100 miliárd EUR,

| — | alebo ktorá má veľký význam z geopolitického a strategického hľadiska, |
| --- | --- |

—

alebo ktorá má veľký význam z geopolitického a strategického hľadiska,

| — | alebo v ktorej majú otázky udržateľnosti obzvlášť veľký význam. |
| --- | --- |

—

alebo v ktorej majú otázky udržateľnosti obzvlášť veľký význam.

Podobné kritériá by sa mohli zvážiť pri rozhodovaní či vytvoriť alebo nevytvoriť domácu poradnú skupinu. EÚ má obchodné dohody so 69 krajinami a regiónmi sveta. Nie všetky z nich by si vyžadovali vytvorenie domácej poradnej skupiny.

EHSV a európske inštitúcie

| 5.9. | Domáce poradné skupiny majú odlišnú úlohu vo vzťahu k EÚ a k partnerskej krajine. Na strane EÚ domáce poradné skupiny podávajú správy v zásade Európskej komisii a v budúcnosti by bolo dôležité, aby mohli podávať správy aj Parlamentu a Rade. Pokiaľ ide o Európsky parlament, správy sa v súčasnosti podávajú ad hoc, neformálne na žiadosť výboru INTA alebo jednej z delegácií EP pre vzťahy s tretími krajinami. Mohol by sa navrhnúť štruktúrovanejší a pravidelný mechanizmus konzultácií. |
| --- | --- |

5.9.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27).

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Na ceste k dohode o pridružení medzi EÚ a Mercosurom, bod 6 (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 9).

2

(3)  Stanovisko EHSV – Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27).

3

(4)  List Antonia Tajaniho, predsedu Európskeho parlamentu, Lucovi Jahierovi, predsedovi Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, 11. októbra 2018.

4

(5)  V neoficiálnom dokumente útvarov komisie Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements (Spätná väzba a ďalší postup pri zlepšovaní vykonávania a presadzovania kapitol o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode) sa zhodnotila diskusia, ktorá zahŕňala konzultácie s členskými štátmi EÚ, Európskym parlamentom a občianskou spoločnosťou

5

http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/february/tradoc_156618.pdf.

(6)  Stanovisko EHSV na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27); stanovisko EHSV na tému Príprava dohody o pridružení medzi EÚ a Mercosurom (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 9); stanovisko EHSV na tému Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou –

6

hodnotiaca správa o kapitole o obchode a udržateľnom rozvoji (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 201).

(7)  Myšlienka je podrobnejšie rozvinutá v bode 4.8.

7

(8)  Pozri formálnu konzultáciu GR pre obchod z roku 2018 s kórejskou vládou o situácii práv odborových organizácií v Kórei a chýbajúcej ratifikácii niektorých dohovorov MOP zo strany Kórejskej republiky, ako to opakovane požadovala domáca poradná skupina EÚ pre Kóreu.

8

(9)  Damien Raess, strana 13.

9

(10)  Správa konferencie Unctad a švédskej Národnej rady pre obchod.

10

(11)  Problémy s vykonávaním dohody o voľnom obchode s Kórejskou republikou v roku 2018 zahŕňali napríklad ratifikáciu a vykonávanie dohovorov MOP, vývoz hovädzieho mäsa do Kórey, odmenu za práva duševného vlastníctva, regulačný rámec, prístup na trh pre elektroniku, autá a stroje a zlepšenie colných režimov. Iné dohody o voľnom obchode budú mať zjavne vlastné problémy.

11

(12)  Stanovisko EHSV na tému Na ceste k dohode o pridružení medzi EÚ a Mercosurom, bod 6. (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 9).

12

(13)  Stanovisko EHSV na tému Kapitoly o obchode a trvalo udržateľnom rozvoji v dohodách EÚ o voľnom obchode (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 27).

13

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/38

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o zavedenie podrobných technických opatrení na fungovanie konečného systému DPH pre zdaňovanie obchodu medzi členskými štátmi

[COM(2018) 329 final – 2018/0164 (CNS)]

(2019/C 159/05)

Spravodajca: Krister ANDERSSON

Pomocný spravodajca: Giuseppe GUERINI

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 11.7.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20.12.2018 |
| Prijaté v pléne | 24.1.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) | 163/0/2 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 11.7.2018

Právny základ

článok 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20.12.2018

Prijaté v pléne

24.1.2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa)

163/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Komisie nahradiť prechodný systém DPH pre zdaňovanie obchodu medzi členskými štátmi, ktorý bol zavedený pred viac ako 25 rokmi a stále je v platnosti. Prekročenie rámca prechodného režimu je rozhodujúcim krokom k dokončeniu prechodu na konečný systém DPH založený na zásade krajiny určenia pre zdanenie tovaru vo vzťahoch medzi podnikmi a znamená významný úspech dokazujúci nepretržitú konsolidáciu vnútorného trhu EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV opätovne vyzýva Komisiu (1), aby preskúmala, ako by sa mohol čo najrýchlejšie zaviesť spoločný systém pre služby aj tovar, čím by sa zmenšili predvídateľné problémy spôsobené existenciou dvoch rozdielnych systémov pre tovar a pre služby. Komisia však dala opakovane najavo, že podporuje postupný dvojfázový prechod na nový režim, pričom prvý krok by sa týkal tovaru a druhý v budúcnosti služieb. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa vyvíjalo ďalšie úsilie smerom k druhému kroku, pretože rovnaké posudzovanie tovaru a služieb na účely DPH by vo väčšej miere podporilo rast a účinnejšie prispelo k boju proti podvodom. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV upozorňuje, že hoci je návrh Komisie obšírny a dobre vypracovaný, niektoré otázky zostávajú naďalej nezodpovedané. Navrhovanému systému by skutočne prospeli jasné ustanovenia alebo ďalšie spresnenia, ktorými by sa stanovili pravidlá pre nevymožiteľné pohľadávky a riadenie vrátenia dane v rámci jednotného kontaktného miesta. Okrem toho by sa mohli vymedziť a rozpracovať ďalšie pojmy, ako napríklad „trhovisko“ a „platformy“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV poznamenáva, že navrhovaný systém bude mať za následok vplyvy na peňažné toky z dôvodu uplatňovania DPH na cezhraničné dodávky tovaru medzi podnikmi, čo povedie k príjmom z peňažných tokov pre predávajúceho a nákladom z peňažných tokov pre kupujúceho. Kapitálové náklady však budú vo všeobecnosti vyššie, pretože čas na vrátenie DPH bude vždy dlhší než čas, počas ktorého je predávajúci držiteľom DPH. Navyše prostredníctvom systému jednotných kontaktných miest vznikne z vykazovacích období členských štátov, času platenia daní miestnemu daňovému orgánu a efektivity daňového orgánu pri vrátení DPH do krajiny kupujúceho diferencované zdaňovacie obdobie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV žiada, aby sa dôslednejšie preskúmali tieto aspekty v snahe zabrániť nepriaznivým účinkom na jednotný trh a zabezpečiť istotu a predvídateľnosť nového systému DPH, ktorý sa práve buduje, čím by sa znížili náklady na dodržiavanie predpisov a administratívna záťaž. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV požaduje jasné a primerané kritériá týkajúce sa pojmu „certifikovaná zdaniteľná osoba“, ktoré sa majú zaviesť vo všetkých členských štátoch s cieľom umožniť čo najširší prístup k získaniu statusu certifikovanej zdaniteľnej osoby. Ak má nový režim založený na krajine určenia plniť svoj účel, bolo by prospešné zosúladiť časový rámec, počas ktorého musia členské štáty vybaviť žiadosť o získanie statusu certifikovanej zdaniteľnej osoby. Členské štáty by mali spracovať žiadosť o status certifikovanej zdaniteľnej osoby bezodkladne, aby podniky mohli pokračovať v prevádzke bez zbytočných prerušení, oneskorení a administratívneho zaťaženia v dôsledku neistoty. Fungovanie statusu certifikovanej zdaniteľnej osoby by zároveň mala pozorne monitorovať Európska komisia, aby sa zabránilo možným zneužívaniam a nedostatku regulačnej jednotnosti, a to najmä počas prvých mesiacov uplatňovania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že fungujúce jednotné kontaktné miesta majú kľúčový význam na vykonávanie nového systému založeného na krajine určenia. Bez plne rozvinutého jednotného kontaktného miesta založeného na auditoch v domovskej krajine, rozšíriteľných zjednodušení a možnosti kompenzovať DPH na vstupe zo všetkých členských štátov, bude mať akýkoľvek systém založený na krajine určenia za následok dramatické zvýšenie administratívnej záťaže, najmä pre MSP. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa obáva, že súčasný návrh sa môže ukázať ako priveľká prekážka pre MSP a začínajúce podniky. EHSV sa domnieva, že by sa všetkým cezhraničným dodávkam tovaru medzi podnikmi malo povoliť uplatňovanie systému prenesenia daňovej povinnosti, až kým nebude úplne zavedený konečný systém a vrátenie DPH sa nebude uskutočňovať včas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča primerané investície do IT hardvérových/softvérových aktív na riadne vytvorenie stabilného a spoľahlivého jednotného kontaktného miesta, ktoré by mohlo účinne spravovať značné množstvo citlivých informácií, čím by sa zaistilo rýchle a bezpečné fungovanie systému v prospech európskych spoločností, ako aj daňových správ. Takéto investície majú strategický význam, ak sa má predísť nepriaznivým výsledkom počas prechodného obdobia od starého systému k novému, čo by malo za následok významné náklady na prispôsobenie, ktoré by sa mali čo najviac minimalizovať primeranou digitalizáciou. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje potrebu ďalšej spolupráce medzi členskými štátmi v boji proti podvodom a nutnosť nepretržitej analýzy v tejto oblasti, aby sa zabezpečilo, že navrhovaný systém nepovedie k novým druhom podvodov a stratám pri výbere dane. Zdaňovanie cezhraničných transakcií medzi podnikmi zvýši celkový objem DPH v systéme. To môže zvýšiť možnosť ďalších druhov podvodov, úniku a strát pri výbere dane. Zdaniteľná osoba v členskom štáte s vysokým výpadkom príjmov z DPH bude konať ako výberca pre členské štáty s nižším výpadkom príjmov z DPH. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča väčšiu spoluprácu medzi vnútroštátnymi daňovými orgánmi a orgánmi presadzovania práva s cieľom zefektívniť nový systém DPH založený na krajine určenia, pokiaľ ide o účinnosť proti podvodom a spoľahlivosť v prospech európskych podnikov. Takáto spolupráca by mala okrem iného zahŕňať automatickú výmenu informácií a údajov, ako aj pravidelných správ a analýz týkajúcich sa fungovania nového režimu, a to najmä počas prvých rokov jeho uplatňovania. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV pripomína, že európskym podnikom by prospela rozsiahla informačná kampaň, ktorú by mala uskutočniť Komisia s cieľom jasne a prakticky vysvetliť hlavné črty nového systému DPH, ako aj konkrétne výhody, ktoré by reforma v oblasti DPH mala priniesť na podporu európskych podnikov a ich rastu. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Úvod a súvislosti

| 2.1. | V rámci akčného plánu v oblasti DPH prijatého v apríli 2016 (2) Európska komisia uverejnila návrh smernice Rady, ktorou sa zavádzajú podrobné technické zmeny pravidiel EÚ o dani z pridanej hodnoty („DPH“) (3). Navrhovaná smernica mení približne dvesto článkov smernice 2006/112/ES z 28. novembra 2006 (4), ktoré budú prispôsobené na zavedenie podrobných technických opatrení na fungovanie konečného systému DPH pre zdaňovanie obchodu medzi členskými štátmi (na základe zásady krajiny určenia). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh Komisie nahrádza prechodnú úpravu platnú od 1. januára 1993 a obsahuje podrobné ustanovenia, pokiaľ ide o obchodovanie medzi podnikmi v rámci Únie, v ktorom sa s domácimi a cezhraničnými transakciami s tovarom bude zaobchádzať rovnako. Okrem toho slúži ako prvý z dvoch regulačných krokov – jeden vzťahujúci sa na tovary, druhý na služby – vykonávaných Komisiou s cieľom dosiahnuť jednoduchší konečný systém DPH pre obchodovanie v rámci Únie, ktorý bude odolnejší voči podvodom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrh Komisie prináša dôležité zmeny smernice o DPH, ktoré majú byť pre podniky a štátne rozpočty prínosom z tohto hľadiska: i) jednoduchšie zdaňovanie tovaru; ii) vytvorenie jednotného internetového portálu pre obchodníkov (tzv. jednotné kontaktné miesto); iii) zníženie byrokracie; iv) stanovenie, že za výber DPH všeobecne zodpovedá predajca. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Medzi hlavné zmeny patrí odstránenie koncepcie „nadobudnutie tovaru v rámci Spoločenstva“, podľa ktorej sa obchodovanie s tovarom medzi podnikmi na účely DPH rozdeľuje na dve transakcie: predaj oslobodený od DPH v členskom štáte pôvodu a zdaňované nadobudnutie v členskom štáte určenia. Nahradí sa novou koncepciou „dodanie tovaru v rámci Únie“, podľa ktorej bude cezhraničné dodanie tovaru medzi podnikmi v rámci Únie predstavovať na účely DPH jednu transakciu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Zmeny navrhované Komisiou zahŕňajú aj: i) novú výnimku zo všeobecného pravidla, podľa ktorej sa za miesto dodania pri dodaní tovaru v rámci Únie považuje miesto, kde sa tovar nachádza v čase, keď sa odoslanie alebo preprava tovaru nadobúdateľovi končí; ii) zmenu, ktorá stanovuje jednotné pravidlo týkajúce sa okamihu vzniku povinnosti platiť DPH na dodania v rámci Únie; iii) nový článok, podľa ktorého DPH platí osoba, ktorej sa tovar dodáva, pokiaľ je touto osobou certifikovaná zdaniteľná osoba. Podľa Komisie by sa týmto návrhom mali znížiť cezhraničné podvody s DPH až o 41 miliárd EUR ročne. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh Komisie nahradiť prechodný systém DPH pre zdaňovanie obchodu medzi členskými štátmi, ktorý bol zavedený pred viac ako 25 rokmi a stále je v platnosti. Prekročenie rámca prechodného režimu je rozhodujúcim krokom k dokončeniu prechodu na konečný systém DPH založený na zásade krajiny určenia pre zdanenie tovaru vo vzťahoch medzi podnikmi a znamená významný úspech dokazujúci nepretržitú konsolidáciu vnútorného trhu EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad nákladmi pre podniky a najmä pre MSP. Tie musia totiž upraviť svoje systémy na dosiahnutie súladu s pravidlami pre obchod v rámci Európy aj mimo nej. Je mimoriadne dôležité, aby sa súčasťou nového návrhu alebo jeho vykonávania nestali nové požiadavky týkajúce sa vykazovania v súvislosti s DPH. Takéto zmeny by len zvýšili náklady na dodržiavanie predpisov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách vyzval Komisiu, aby preskúmala, ako by sa mohol čo najrýchlejšie zaviesť spoločný systém pre služby aj tovar, čím by sa znížili predvídateľné problémy spôsobené existenciou dvoch rozdielnych systémov pre tovar a pre služby (5). Komisia však opakovane obhajovala postupný dvojfázový posun smerom k novému režimu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pred začlenením služieb tak Komisia a vnútroštátne daňové orgány budú môcť posúdiť výsledky nového systému DPH založeného na krajine určenia, pokiaľ ide o: i) efektívnosť v boji proti podvodom; ii) náklady na dodržiavanie predpisov pre európske spoločnosti; iii) riadenie nového rámca daňovými orgánmi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV dúfa, že výber progresívneho a pomalšieho prechodu na nový režim DPH v blízkej budúcnosti umožní vybudovanie jedinečného a efektívneho konečného systému vzťahujúceho sa na tovary aj služby. V priebehu postupného uplatňovania je možné sa z prvých prevádzkových výsledkov, ktoré prináša nový režim, plnohodnotne poučiť, iba pokiaľ ide o tovar. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je však potrebné poznamenať, že konečný systém DPH bol viac ako 25 rokov očakávaným druhým krokom odklonu od prechodného systému. EHSV preto zdôrazňuje, že je dôležité pokračovať v práci na druhom kroku. Ak by sa s tovarom a službami zaobchádzalo rovnako, systém DPH by viac podporoval rast a bol by odolnejší proti podvodom. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Hoci je návrh obšírny, EHSV by chcel zdôrazniť, že niektoré otázky zostávajú nezodpovedané. Navrhovanému systému by napríklad prospeli jasné ustanovenia alebo ďalšieho upresnenie stanovujúce pravidlá pre nedobytné pohľadávky, riadenie vrátenia dane v rámci jednotného kontaktného miesta, zálohové platby a vymedzenia pojmov „trhovisko“, „platformy“ atď. Tieto neistoty spolu s negatívnym peňažným tokom podnietia podnik, aby prijal opatrenia na minimalizáciu rizík. EHSV požaduje ďalšie skúmanie týchto aspektov, aby sa zabránilo negatívnym vplyvom na jednotný trh. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Z iného hľadiska je potrebné poznamenať, že európskym podnikom by prospela rozsiahla informačná kampaň uskutočňovaná Komisiou s cieľom jasne a prakticky vysvetliť hlavné črty nového systému DPH, ako aj konkrétne výhody, ktoré by reforma v oblasti DPH mala priniesť na podporu európskych podnikov a ich rastu. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Zdaňovanie cezhraničných transakcií medzi podnikmi zvýši celkový objem DPH v systéme. To môže zvýšiť možnosť ďalších druhov podvodov, úniku a strát pri výbere dane. Zdaniteľná osoba v členskom štáte s vysokým výpadkom príjmov z DPH bude konať ako výberca pre členské štáty s nižším výpadkom príjmov z DPH. EHSV preto zdôrazňuje potrebu ďalšej spolupráce medzi členskými štátmi v boji proti podvodom a nutnosť nepretržitej analýzy v tejto oblasti, aby sa zabezpečilo, že navrhovaný systém nepovedie k novým druhom podvodov a stratám pri výbere dane. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Hlavné zmeny smernice 2006/112/ES

| 4.1. | Súčasné rozdelenie transakcie s tovarom do dvoch častí na účely DPH – dodanie tovaru oslobodené od dane v krajine začatia prepravy tovaru a „nadobudnutie v rámci Spoločenstva“ zdaňované v štáte určenia – bude nahradené jednou transakciou nazvanou „dodanie tovaru v rámci Únie“, pričom slovo „Spoločenstvo“ sa nahrádza slovom „Únia“ (6). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Prechod na jednu transakciu je potrebný na dosiahnutie nového systému DPH založeného na zásade krajiny určenia a pravdepodobne zjednoduší administratívne riadenie jednotných obchodov. Na druhej strane je odstránenie odkazu na „Európske spoločenstvo“ v celom texte smernice 2006/112/ES nevyhnutnou úpravou textu vzhľadom na novú inštitucionálnu formuláciu zakotvenú v Lisabonskej zmluve, ktorá odkazuje na „Európsku úniu“. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Vymedzenie pojmu „dodanie tovaru v rámci Únie“ sa vzťahuje na „dodanie tovaru uskutočnené zdaniteľnou osobou zdaniteľnej osobe alebo nezdaniteľnej právnickej osobe, pri ktorom je tovar odoslaný alebo prepravený dodávateľom alebo osobou nadobúdajúcou tovar v rámci Únie alebo na ich účet z jedného členského štátu do iného členského štátu (7)“. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Je dôležité poznamenať, že takýto komplexný pojem sa nebude vzťahovať na: i) dodanie tovaru s montážou alebo inštaláciou so skúšobnou prevádzkou alebo bez nej; ii) dodanie tovaru, ktoré je oslobodené podľa článkov 148 alebo 151 smernice 2006/112/ES; a iii) tovary, na ktoré sa vzťahujú paušálne sadzby pre poľnohospodárov (8). Takéto transakcie, ak sa vykonávajú cezhranične, nie sú v súčasnosti dôvodom na dodávky a nadobudnutia v rámci Spoločenstva a nové znenie potvrdzuje tento osobitný režim. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV považuje vyššie uvedené oslobodenia za užitočné potvrdenia ustanovení, ktoré už sú zahrnuté v smernici 2006/112/ES, pokiaľ ide o konkrétne vymenované tovary, a teda sú schopné zaručiť konzistentnosť a istotu pravidiel v oblasti DPH v rámci jednotného trhu počas počiatočného uplatňovania nového systému. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.2. | Pojem dodanie tovaru v rámci Únie je doplnený o osobitné znenie vložené do smernice 2006/112/ES týkajúce sa „miesta dodania tovaru“, ktoré určuje členský štát, v ktorom je DPH splatná. Existujúce všeobecné pravidlá v tejto súvislosti sú potvrdené, ale s novou výnimkou (9), podľa ktorej sa za „miesto dodania pri dodaní tovaru v rámci Únie považuje miesto, kde sa tovar nachádza v čase, keď sa odoslanie alebo preprava tovaru nadobúdateľovi končí“ (10). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | EHSV podporuje myšlienku, o ktorú sa opierajú obe regulačné rozhodnutia Komisie, pretože sú jasne zamerané na rozvoj nového systému založeného na krajine určenia a na zachovanie rozsiahlych výnimiek, na základe zásady štátu pôvodu, ktorá by však mohla ohroziť konzistentnosť nového rámca DPH, znížiť predvídateľnosť zákona a prípadne zvýšiť náklady na dodržiavanie predpisov pre podniky, ako aj administratívnu záťaž daňových orgánov. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Napriek tomu je dôležité ďalej analyzovať vplyvy peňažných tokov navrhovaného systému. V súčasnosti neexistujú žiadne vplyvy peňažných tokov v dôsledku DPH na cezhraničné dodania tovaru medzi podnikmi. Navrhovaný systém bude mať naopak za následok príjem z peňažných tokov pre predávajúceho a náklady na peňažné toky pre kupujúceho (11). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Kapitálové náklady však budú vo všeobecnosti vyššie, pretože čas na vrátenie DPH bude zvyčajne dlhší než čas, počas ktorého je predávajúci držiteľom DPH. Je to spôsobené tým, že mnohé členské štáty majú tendenciu odkladať vrátenie DPH. Kapitálové náklady budú závisieť od vykazovacieho obdobia členských štátov, času platenia daní miestnemu daňovému orgánu a efektivity daňového orgánu pri vrátení DPH kupujúcemu. Týkajú sa predovšetkým malých členských štátov s veľkým objemom vývozu. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Takéto dôsledky na peňažné toky a likviditu európskych podnikov by mali byť náležite posúdené európskymi aj vnútroštátnymi daňovými orgánmi a mali by sa riešiť efektívne, aby sa zabránilo oneskoreniam pri vrátení dane a súvisiacim nákladom. Existuje riziko, že zmeny v dodávateľských reťazcoch spôsobené vplyvmi peňažných tokov narušia obchodovanie v rámci Únie a môžu brániť dokončeniu jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Zásada stanovujúca, že DPH platí každá zdaniteľná osoba, ktorá uskutočňuje zdaniteľné dodanie tovaru, zostáva základným kameňom systému DPH okrem niektorých výnimiek uvedených v článku 193 smernice 2006/112/ES, ktoré sú teraz doplnené o novú výnimku podľa článku 194 písm. a). Na základe takejto výnimky platí, že v prípade, ak dodávateľ nie je usadený v štáte, kde je DPH splatná, je DPH splatná osobou, ktorej sa tovar dodáva, pokiaľ ide o certifikovanú zdaniteľnú osobu (12). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Pokiaľ ide o certifikovanú zdaniteľnú osobu, EHSV chápe myšlienku, na základe ktorej by podniky, ktorých daňová spoľahlivosť bola preukázaná, mali mať možnosť profitovať z vhodných zjednodušujúcich opatrení. Ako sa však uvádza v stanovisku ECO/442 – Reforma DPH – I. balík opatrení, koncepcia certifikovanej zdaniteľnej osoby by sa mala podporiť jasnými a transparentnými vykonávacími kritériami, ktoré by umožnili podnikom a najmä MSP využívať výhody statusu certifikovanej zdaniteľnej osoby. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Výbor zdôrazňuje skutočnosť, že na dosiahnutie očakávaných výhod je dôležité umožniť zdaniteľnej osobe, ktorá poskytuje zložené plnenia, aby uplatňovala zjednodušenia na všetkých častiach transakcie. Existuje riziko, že vynútením fiktívneho rozdelenia transakcie sa zamýšľané zjednodušenie stane komplikáciou. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | V tejto súvislosti je dôležité, aby sa v členských štátoch zaviedli harmonizované, jasné a primerané kritériá s cieľom uľahčiť čo najširší možný prístup k získaniu statusu certifikovanej zdaniteľnej osoby. Fungovanie statusu certifikovanej zdaniteľnej osoby by zároveň mala pozorne monitorovať Európska komisia, aby sa zabránilo možným zneužívaniam a nedostatku regulačnej jednotnosti, a to najmä počas prvých mesiacov uplatňovania. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Ak má režim plniť svoj účel, bolo by prospešné zosúladiť časový rámec, počas ktorého musia členské štáty vybaviť žiadosť o získanie statusu certifikovanej zdaniteľnej osoby. Členské štáty by mali spracovať žiadosť o status certifikovanej zdaniteľnej osoby bezodkladne, aby podniky mohli pokračovať v prevádzke bez zbytočných prerušení, oneskorení a administratívneho zaťaženia v dôsledku neistoty. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | EHSV sa okrem toho obáva, že súčasný návrh sa môže ukázať ako priveľká prekážka pre MSP a začínajúce podniky. EHSV sa domnieva, že by sa všetkým cezhraničným dodaniam tovaru medzi podnikmi malo povoliť uplatňovanie systému prenesenia daňovej povinnosti, až kým nebude úplne zavedený konečný systém a vrátenie DPH sa nebude uskutočňovať včas. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Odstránenie súhrnných výkazov DPH v súvislosti s tovarom, ktoré navrhla Komisia, je v súlade s novým ustanoveným rámcom DPH, ktorý obnovuje samoregulačný charakter DPH. Potvrdenie súhrnných výkazov pre služby je na druhej strane v súlade s rozhodnutím Komisie uskutočniť akčný plán v dvoch rôznych krokoch (13). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | EHSV podporuje zmeny navrhnuté Komisiou, ktoré členským štátom umožnia zjednodušenie povinnosti predkladať súhrnné výkazy, pretože zjednodušenie snáď povedie k obmedzeniu byrokracie a zníženiu prevádzkových nákladov európskych spoločností. Zdôrazňuje však, že takéto zjednodušujúce opatrenia by sa mali správne navrhnúť, aby sa predišlo porušeniam zo strany podnikov, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že častejšie využívanie elektronických faktúr v rámci vnútroštátnych daňových systémov by mohlo výrazne prispieť k dosiahnutiu jednoduchšieho systému. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Súčasná osobitná úprava pre predaj tovarov na diaľku v rámci Únie a pre služby poskytované zdaniteľnými osobami v rámci EÚ, nie však v členských štátoch spotreby, podlieha podstatným zmenám s cieľom uplatniť zásadu systému jedinej registrácie pre priznanie, platbu a odpočítanie dane. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Zdaniteľná osoba registrovaná vo svojom štáte identifikácie bude od 1. januára 2021 môcť zjednodušeným režimom jednotného kontaktného miesta (MOSS) elektronicky štvrťročne podávať daňové priznania k DPH týkajúce sa poskytovania služieb a predajov na diaľku v rámci Únie nezdaniteľným osobám v inom členskom štáte (štát spotreby) spolu so splatnou DPH (14). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Členský štát identifikácie potom pošle daňové priznania spolu s DPH zaplatenou členskému štátu spotreby, pričom sa zamedzí potrebe registrácie týchto zdaniteľných osôb v členskom štáte spotreby. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Rozsah transakcií, na ktoré sa vzťahuje takýto mechanizmus, sa zvyšuje a rozširuje z transakcií medzi podnikom a koncovým zákazníkom na transakcie medzi podnikmi (objektívne rozšírenie) a sprístupňuje sa aj zdaniteľným osobám usadeným mimo EÚ, ktoré vymenujú sprostredkovateľa v rámci EÚ, ktorý sa stane zodpovedným za platbu DPH a zodpovedajúce povinnosti (subjektívne rozšírenie). |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Zdaniteľné osoby využívajúce túto úpravu podávajú mesačne daňové priznania k DPH prostredníctvom jednotného kontaktného miesta (OSS), ak je ich ročný obrat nad 2 500 000 EUR. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Možnosť uplatniť odpočítanie DPH, ako aj získať vrátenie preplatku DPH od členského štátu v rámci jednotného kontaktného miesta prináša efektívnu koncentráciu viacerých povinností DPH uskutočňovaných daňovými poplatníkmi, ako aj daňovými správami na jednom mieste. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Podľa výboru je pozitívne, že nová úprava vrátane odpočítania bude zjednodušená tým, že sa zdaniteľnej osobe umožní uhradiť čistú sumu DPH (15) v každom členskom štáte zdanenia. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Na druhej strane možnosť odpočítania zvyšuje potrebu právnej istoty a úplnosti informácií, ktoré sú k dispozícii daňovým orgánom, a preto odôvodňuje návrh Komisie doplniť daňové priznanie k DPH prostredníctvom jednotného kontaktného miesta dodatočnými informáciami vrátane: i) celkovej sumy DPH, v prípade ktorej vznikla daňová povinnosť z dodaní tovaru a poskytnutia služieb, pri ktorých je zdaniteľná osoba ako príjemca povinná zaplatiť daň, alebo z dovozu tovaru, ak členský štát uplatňuje možnosť podľa článku 211 druhého odseku; ii) DPH, pre ktorú sa uplatňuje odpočet; iii) zmien týkajúcich sa predchádzajúcich zdaňovacích období a iv) čistej sumy DPH, ktorá sa má zaplatiť, vrátiť alebo započítať. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | Nevyhnutnou súčasťou systému založeného na krajine určenia je fungujúce jednotné kontaktné miesto. Bez plne rozvinutého jednotného kontaktného miesta založeného na auditoch v domovskej krajine, rozšíriteľných zjednodušeniach a možnosti kompenzovať DPH pri vstupe zo všetkých členských štátov, bude mať akýkoľvek systém založený na krajine určenia za následok dramatické zvýšenie administratívnej záťaže, najmä pre MSP. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | Prvé prevádzkové výsledky režimu MOSS, ktorý funguje od 1. januára 2015 pre telekomunikačné služby, vysielanie a elektronické služby a ktorý sa má rozšíriť na všetky transakcie medzi podnikom a koncovým zákazníkom pre elektronický obchod (16), by sa mali dostatočne zohľadniť, aby sa dosiahlo stabilné a plne funkčné jednotné kontaktné miesto s rozšíreným a významným rozsahom uplatňovania založeným na konkrétnych výsledkoch doteraz poskytnutých takýmto nástrojom pri uplatňovaní na konkrétne sektory alebo odvetvia. |
| --- | --- |

4.5.8.

| 4.5.9. | EHSV navyše odporúča primerané investície do IT hardvérových/softvérových aktív na riadne vytvorenie stabilného a spoľahlivého jednotného kontaktného miesta, ktoré by mohlo účinne spravovať značné množstvo citlivých informácií, čím by sa zabezpečilo rýchle a bezpečné fungovanie systému v prospech európskych spoločností, ako aj daňových správ. Takéto investície sú strategické s cieľom predísť nepriaznivým výsledkom počas prechodného obdobia od starého systému k novému, čo bude mať za následok významné náklady na prispôsobenie, ktoré by sa mali čo najviac minimalizovať prostredníctvom primeranej digitalizácie. |
| --- | --- |

4.5.9.

V Bruseli 24. januára 2019

predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri predchádzajúce stanoviská EHSV na tému Akčný plán v oblasti DPH – (Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 43); Reforma DPH – I. balík opatrení – (Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 40); Reforma DPH – II. balík opatrení – (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 35).

1

Akčný plán v oblasti DPH

Reforma DPH – I. balík opatrení

Reforma DPH – II. balík opatrení

(2)  COM(2016) 148 final.

2

(3)  COM(2018) 329 final.

3

(4)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

4

(5)  See previous EESC opinions; Action plan on VAT (Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 43); VAT reform package (I) (Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 40); VAT reform package (II) (Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 35).

5

(6)  Zmeny článkov 2 – 4 smernice 2006/112/ES.

6

(7)  COM(2018) 329 final, s. 6.

7

(8)  Zmeny článku 14 smernice 2006/112/ES.

8

(9)  Stanovené v článku 35a smernice 2006/112/ES.

9

(10)  COM(2018) 329 final, s. 7.

10

(11)  Ak je predávajúci povinný zaplatiť DPH predtým, ako od kupujúceho obdrží sumu, predávajúci bude mať negatívny peňažný tok, a teda náklady.

11

(12)  Zmeny článkov 193, 194a smernice 2006/112/ES.

12

(13)  Zmeny článkov 262 – 271 smernice 2006/112/ES.

13

(14)  Zmeny článkov 358 – 369 smernice 2006/112/ES.

14

(15)  Splatná DPH mínus odpočítateľná DPH.

15

(16)  Umožňujúce podnikom, ktoré poskytujú telekomunikačné služby, služby televízneho a rozhlasového vysielania a elektronicky poskytované služby nezdaniteľným osobám v členských štátoch, v ktorých nie sú usadené, aby účtovali DPH splatnú z takýchto dodaní prostredníctvom webového portálu v členskom štáte, v ktorom sú identifikované.

16

---

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/45 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o úpravu ročných zálohových platieb na roky 2021 až 2023

(COM(2018) 614 final — 2018/0322 (COD))

(2019/C 159/06)

Spravodajca: Javier DOZ ORRIT

| Konzultácia | Európsky parlament, 13.9.2018
  Európska rada, 17.9.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 177 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20.12.2018 |
| Prijaté v pléne | 24.1.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 121/1/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13.9.2018

Európska rada, 17.9.2018

Právny základ

články 177 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20.12.2018

Prijaté v pléne

24.1.2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

121/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Návrhom nariadenia, ktorý predložila Komisia, a ktorý je predmetom tejto analýzy (1), sa mení existujúce nariadenie o spoločných ustanoveniach o európskych fondoch (2) s cieľom znížiť ročné zálohové platby poskytované členským štátom v rámci viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020 z 3 % sumy podpory z fondov na 1 % z tejto podpory v období 2021 – 2023. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | V záverečnej fáze implementácie programov financovaných z európskych fondov v rámci VFR na roky 2014 – 2020 bude pokles podielu zálohových platieb sprevádzať na začiatku vykonávania VFR na roky2021 – 2027 – v prípade, že sa schváli nové nariadenia o spoločných ustanoveniach (3) v znení navrhnutom Komisiou – jeho ďalšie zníženie: v období 2021 – 2026 to bude 0,5 % a od roku 2027 dôjde k jeho úplnému zrušeniu. Komisia zároveň pre budúci VFR navrhuje: zníženie zdrojov určených na politiku súdržnosti (-10 %) a Európsky námorný a rybársky fond (-13 %), zvýšenie podielu spolufinancovania pripadajúceho na členského štáty a skrátenie obdobia vykonávania programov (z N + 3 na N + 2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Zálohové platby predstavujú v prvom rade podporu likvidity členských štátov, aby mohli začať s vykonávaním programov spolufinancovaných z európskych fondov a vyhli sa prílišným oneskoreniam v ich vykonávaní. Zálohové platby sú užitočným a potrebným nástrojom. Treba pripomenúť, že spustenie programu financovaného z európskych fondov si vyžaduje, aby členské štáty vopred uvoľnili zdroje pre verejné orgány a/alebo súkromné subjekty zodpovedné za jeho vykonávanie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Podľa EHSV sa dôvody na zníženie podielu zálohových platieb v záverečnej fáze vykonávania VFR na roky 2014 – 2020, ktoré uvádza Komisia, nejavia dostatočné na to, aby sa nimi mohlo argumentovať. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že Komisia má dostatočné nástroje na kontrolu riadneho využívania európskych finančných prostriedkov zo strany členských štátov, vrátane zálohového financovania, a v každom prípade by podporil akúkoľvek reformu na zlepšenie tejto schopnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzýva Komisiu, aby prehodnotila svoj návrh na zníženie podielu zálohových platieb a zachovala ho na rovnakej úrovni ako v platnom nariadení o spoločných ustanoveniach o európskych fondoch v rámci VFR na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV takisto žiada Komisiu, aby preskúmala zálohové platby, ktoré sa predpokladajú v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach o európskych fondoch v rámci VFR na roky 2021 – 2027 v súlade s týmto stanoviskom. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Návrh Komisie a jeho kontext

| 2.1. | Platným nariadením (EÚ) č. 1303/2013 o spoločných ustanoveniach o európskych fondoch sa stanovujú pravidlá, ktorými sa riadi rozdeľovanie prostriedkov v rámci VFR na roky 2014 – 2020. V jeho článku 134 sa stanovujú sumy zálohových platieb, ktoré môžu členské štáty dostať od EÚ na začatie schválených programov, ktoré budú financované z týchto prostriedkov. V nariadení sa stanovuje, že úroveň zálohových platieb sa bude postupne zvyšovať z 1 % v roku 2014 na 3 % z celkovej výšky podpory z fondov a ENFR na obdobie rokov 2020 až 2023. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V článku 1 (je jediný s regulačným obsahom dvoch článkov textu) návrhu nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, a ktorý je predmetom tohto stanoviska, sa mení článok 134 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 s cieľom znížiť zálohové platby na obdobie 2021 – 2023 z 3 % na 1 %, pričom 3 % sa zachovávajú len na rok 2020. Vždy ide o zálohové platby na programy v rámci VFR na roky 2014 – 2020, ktorých vykonávanie bude pokračovať až do roku 2023. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V dôvodovej správe k návrhu nariadenia sa v súvislosti so zmenou kritéria týkajúceho sa zálohových platieb uvádza, že sa tak koná “...s cieľom zvýšiť transparentnosť a prispieť k predvídateľnosti rozpočtového plánovania a k stabilnejšiemu a predvídateľnejšiemu platobnému profilu“ odkazujúc na prostriedky, ktoré členské štáty vrátia EÚ a ktoré systém vytvára pri zúčtovaní finančných tokov. Takisto sa uvádza, že v základe pre stanovovanie zálohových platieb je už zahrnutá „výkonnostná rezerva“, ktorá predstavuje 6 % celkovej hodnoty plánovanej podpory. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Návrh nariadenia má dosah na zálohové platby programov financovaných z týchto fondov: Európsky fond regionálneho rozvoja, Európsky sociálny fond, Kohézny fond a Európsky námorný a rybársky fond, ako aj riadenie hraníc a víza. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach o európskych fondov v rámci VFR na obdobie 2021 – 2027 (4), konkrétne v jeho článku 84 venovanom zálohovým platbám, sa stanovuje, že podiel zálohových platieb na základe celkovej podpory z fondov stanovenej v rozhodnutí o schválení programu bude 0,5 %, pričom môžu byť poskytnuté iba počas prvých šiestich rokov, t. j. v období 2021 – 2026. V návrhu Komisie sa nepredpokladajú zálohové platby ani na rok 2027, ani na nasledujúce roky. Programy Interreg sa budú riadiť osobitnými pravidlami, ktoré stanovujú, že zálohové platby budú vo výške 1 % celkovej hodnoty programu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Iné zmeny platných predpisov obsiahnuté v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach na roky 2021 – 2027 sú: zníženie miery spolufinancovania z rozpočtu EÚ a skrátenie obdobia vykonávania programov z N + 3 na N + 2. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky a návrhy

| 3.1. | Vzhľadom na postupy pri vykonávaní podpory pre programy financované z fondov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, a iné účtovné štandardy a pravidlá kontroly zdrojov, ktoré EÚ dáva k dispozícii členským, sú členské štáty nútené k tomu, aby vopred uvoľňovali zdroje pre verejné orgány, súkromné subjekty alebo ich partnerstvá priamo zodpovedné za implementáciu príslušných programov. Popri vykonávaní programov a jeho riadnom potvrdzovaní zo strany členských štátov uvoľňuje EÚ členským štátom finančné prostriedky zo spolufinancovanej časti prisľúbené pre každý zo schválených programov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zálohové platby predstavujú v prvom rade podporu likvidity členských štátov a sú veľmi užitočné na to, aby mohli začať s vykonávaním programov spolufinancovaných z európskych fondov a vyhli sa prílišným oneskoreniam v ich vykonávaní v súvislosti s prípadnými problémami s likviditou. Tieto problémy s likviditou boli obzvlášť závažné počas najhorších rokov nedávnej hospodárskej a finančnej krízy, keď sa uplatňovali mimoriadne striktné úsporné opatrenia, a zostávajú problémom aj v súčasnosti v tých členských štátoch, ktoré musia znížiť svoj rozpočtový deficit. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Doba prípravy, vypracúvania, predloženia, schválenia a začatia vykonávania programu sa líši v závislosti od typu programu a schopností orgánov a súkromných subjektov v jednotlivých členských štátov. V mnohých prípadoch ide o viac než dva roky, a preto sa bežne stáva, že vykonávanie programov sa kumuluje v záverečných rokoch príslušného VFR a končí dva alebo tri roky po skončení tohto obdobia. Zdá sa, že nariadenie o spoločných ustanoveniach z roku 2013 túto okolnosť zohľadňovalo, keďže sa predpokladalo, že ročné zálohové platby sa zvýšia z 1 % v roku 2014 na 3 % v období 2020 – 2023, pričom by sa v rokoch 2016 – 2019 pohybovali medzi 2 % až 2,875 %. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Teraz Komisia uplatňuje opačnú logiku. Navrhovanou zmenou nariadenia z roku 2013, ktoré je predmetom tohto stanoviska, sa ročné zálohové platby, ktoré predstavujú 2,875 % hodnoty každého programu v roku 2019 znížia na 1 % medzi rokmi 2021 a 2023. V tom istom zmysle, avšak striktnejšie, sa v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach pre VFR na roky 2021 – 2027 stanovuje podiel ročných zálohových platieb na 0,5 % v rokoch 2021 – 2026 a predpokladá ich zrušenie na rok 2027 a nasledujúce roky, v ktorých bude pokračovať vykonávanie programov financovaných zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podľa výboru sa dôvody, ktoré uvádza Komisia v dôvodovej správe k návrhu nariadenia, nejavia dostatočné na to, aby sa nimi mohlo argumentovať v prospech tejto zmeny. Ide o transparentnosť a predvídateľnosť rozpočtového plánovania a stabilitu a predvídateľnosť platobného profilu. Tieto kritériá sú podľa EHSV veľmi žiaduce, avšak nie je dôvod, prečo by museli byť nezlučiteľné s postupom uvoľňovania finančných prostriedkov vopred a zúčtovania podpory, v prípade, ak existujú dostatočné kontroly, čo má byť samozrejmosťou. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Suma 6,6 mld. EUR (v roku 2017), ktorá sa uvádza v dôvodovej správe, a ktorú musia členské štáty vrátiť EÚ, nemôže byť vzhľadom na svoju výšku výlučne dôsledkom nadmerných zálohových platieb, ale tiež dôsledkom neimplementácie alebo nedostatočnej implementácie programov alebo nedostatočného plánovania potvrdzovania nákladov. Na druhej strane nie je správne tvrdenie uvedené v dôvodovej správe, že zníženie podielu zálohových platieb bude kompenzované, pretože tento podiel sa od roku 2019 bude vzťahovať aj na „výkonnostnú rezervu“. Táto rezerva predstavuje len 6 % hodnoty programu a navrhovaný podiel nových zálohových platieb bude len jedna tretina. Okrem toho táto „výkonnostná rezerva“ je už zohľadnená v rozpočtoch každého členského štátu, a jediné, čo sa im môže stať, je, že môžu úplne alebo čiastočne prísť o týchto 6 %, ak nie sú uspokojivo splnené kritériá vykonávania. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ak by problém, ktorý chcú vyriešiť regulačné zmeny, súvisel s riadením likvidity rozpočtových prostriedkov, tak by sa v dôsledku návrhu Komisie presunuli problémy s likviditou z EÚ na členské štáty. Táto otázka je zložitá, pretože v súčasnom VFR na roky 2014 – 2020 zdroje EÚ založené na príspevkoch členských štátov v závislosti od ich hrubého národného dôchodku (HND) predstavujú 72 % celkových príjmov EÚ (5), a teda keď hovoríme o likvidite EÚ, hovoríme zároveň o likvidite členských štátov v závislosti od ich úrovne bohatstva. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Netreba tiež zabúdať na skutočnosť, že v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach pre VFR na roky 2021 – 2027 sa stanovuje zvýšenie percentuálneho podielu spolufinancovania zo strany členských štátov, a že pravidlo, ktoré sa týka obdobia implementácie, sa skracuje o jeden rok, t. j. z N + 3 na N + 2. Zároveň sa v návrhu viacročného rozpočtu na roky 2021 – 2027 predpokladá zníženie zdrojov určených na politiky súdržnosti o 10 % a na Európsky námorný a rybársky fond o 13 %. Navrhuje sa teda súbežne značné zníženie zdrojov pre fondy, skrátenie obdobia implementácie programov a zvýšenie záväzkov členských štátov pri spolufinancovaní, pričom by sa veľmi výrazne znížili zálohové platby. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Treba pripomenúť, že v zastrešujúcom stanovisku o viacročnom finančnom rámci na obdobie po rokoch 2021 – 2027 (6) sa uvádza, že „EHSV v súlade s pozíciou Európskeho parlamentu navrhuje, aby príjmy a výdavky dosiahli 1,3 % HND“ a že „financovanie politík súdržnosti (súhrn EFRR, KF a ESF) by sa malo vo VFR na roky 2021 – 2027 zachovať aspoň s rovnakými zdrojmi (v stálych cenách) ako v súčasnom finančnom rámci“. To isté sa obhajuje v súvislosti s SPP a Európskym námorným a rybárskym fondom. Pokiaľ ide o príjmy, EHSV v uvedenom stanovisku konštatoval, že „začať by sa malo návrhmi skupiny na vysokej úrovni pre vlastné zdroje a Európskeho parlamentu, ktoré povedú k výraznému posunu smerom k využívaniu vlastných zdrojov v rámci nadchádzajúceho VFR“. Zhoda medzi EHSV, EP a VR, pokiaľ ide o tieto a mnohé ďalšie aspekty týkajúce sa budúceho VFR, je obzvlášť pozoruhodná. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Uvedené postoje sa opakujú v odvetvových stanoviskách o novom finančnom rámci EÚ, predovšetkým v stanovisku na tému Nariadenie o spoločných ustanoveniach na roky 2021 – 2027 (7), v ktorom sa v súlade s obsahom stanoviska na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (8) uvádza, že „EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že týmto návrhom sa mení súčasné pravidlo „n + 3“ na „n + 2“ a zároveň žiada Komisiu, aby prehodnotila zvýšenie miery spolufinancovania [zo strany členských štátov]. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV sa domnieva, že Komisia má dostatočné nástroje na kontrolu riadneho využívania európskych finančných prostriedkov, vrátane zálohového financovania, zo strany členských štátov. Zároveň sa nazdáva, že prostredníctvom úzkej spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi sa môže a musí zlepšiť viacero aspektov plánovania a riadenia programov. Výbor by podporil reformy, ktoré by zlepšili túto schopnosť. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | S ohľadom na uvedené vyjadruje EHSV svoj nesúhlas s návrhom nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 s cieľom podstatne znížiť ročné zálohové platby na roky 2021 – 2023. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Výbor vyzýva Komisiu, aby prehodnotila svoj návrh a aby vzala do úvahy obsah tohto stanoviska, ako aj postoje členských štátov, predovšetkým tých, ktoré lepšie a efektívnejšie implementujú programy spolufinancované z európskych fondov EÚ, ako aj skutočnosť, že v prípade, ak by sa nezachoval podiel zálohových platieb stanovený v platnom nariadení, by sa tieto znížili viac, než len v priemere o dve tretiny, ako sa predpokladá. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV takisto žiada, aby sa preskúmalo radikálne zníženie zálohových platieb a ich zrušenie na rok 2027 a na nasledujúce roky, ako sa predpokladá v návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach o európskych fondoch pre VFR na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

3.14.

V Bruseli 24. januára 2019

Predseda Európskeho

hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o úpravu ročných zálohových platieb na roky 2021 až 2023, COM(2018) 614 final – 2018/0322 (COD).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

2

(3)  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza, COM(2018) 375 – 2018/0196 (COD) a jeho prílohy.

3

(4)  COM(2018) 375 – 2018/0196 (COD) a jeho prílohy.

4

(5)  V návrhu VFR na roky 2021 – 2027, ktorý predložila Komisia, sa zvyšujú „vlastné zdroje EÚ“, ale príspevky členských štátov podľa ich HND zostávajú na úrovni približne 57 %.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 83.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106.

8

---

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/49

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny

[COM(2018) 759 final]

(2019/C 159/07)

Spravodajca: Javier DOZ ORRIT

| Konzultácia | Európska komisia, 24. 1. 2019 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 20. 12. 2018 |
| Prijaté v pléne | 24. 1. 2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) | 162/2/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 24. 1. 2019

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

20. 12. 2018

Prijaté v pléne

24. 1. 2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa)

162/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV zastáva názor, že budovanie odolnosti hospodárstva, ako cieľ, z ktorého vychádzajú odporúčania Európskej komisie o hospodárskej politike eurozóny, je mimoriadne dôležité pre hospodárstva krajín eurozóny vzhľadom na významné riziká nepriaznivého vývoja hospodárskeho rastu, ktoré by sa v blízkej budúcnosti mohli rozvinúť do novej krízy. Výbor by však chcel zdôrazniť, že snaha o dosiahnutie hospodárskej odolnosti by mala ísť ruka v ruke so zvýšenou odolnosťou trhu práce, t. j. schopnosťou trhov práce odolávať otrasom s obmedzenými sociálnymi nákladmi (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor oceňuje odporúčanie Európskej komisie týkajúce sa diferencovaných zámerov fiškálnej politiky v jednotlivých členských štátoch. Upozorňuje však, že vo viacerých členských štátoch s vysokým verejným dlhom a zápornými alebo nulovými produkčnými medzerami môže byť vytváranie fiškálnych rezerv v tejto chvíli kontraproduktívne pre inkluzívny a udržateľný rast a udržateľnosť dlhu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor potvrdzuje postoj, ktorý zaujal vo svojom stanovisku na tému Hospodárska politika eurozóny na rok 2018 (2), že je kľúčovo dôležité prekonať nedostatok verejných a súkromných investícií, ktorým EÚ trpí. Žiada preto inštitúcie EÚ, aby prijali usmernenia a opatrenia nevyhnutné na povzbudenie verejných investícií a uľahčenie súkromných investícií. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta návrhy na presun daňového zaťaženia z práce a posilnenie vzdelávacích systémov a investícií do zručností, ako aj účinnosť aktívnych politík trhu práce, ktoré podporujú prechod k vysoko kvalitným pracovným miestam. Riešiť by sa mala aj segmentácia trhu práce. Členské štáty musia zabezpečiť dostatočné financovanie sociálnych investícií a systémov sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa okrem toho plne stotožňuje s obavou Európskej komisie, pokiaľ ide o potrebu zakročiť proti daňovým podvodom, únikom a obchádzaniu daňovej povinnosti pomocou opatrení proti agresívnemu daňovému plánovaniu, aby sa daňové systémy zefektívnili a stali sa spravodlivejšími, a to v súvislosti so zlepšovaním kvality verejných financií. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV opakovane pripomína, že je dôležité implementovať Európsky pilier sociálnych práv ako prostriedok na zvýšenie odolnosti, podpory väčšieho zbližovania a v konečnom dôsledku na ochranu európskej integrácie pred odstredivými tendenciami. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta odporúčanie Európskej komisie týkajúce sa symetrického vyrovnávania nerovnováhy bežného účtu v eurozóne, a najmä výzvu na vyšší rast miezd v členských štátoch s prebytkami. EHSV sa domnieva, že v strednodobom horizonte by rast reálnych miezd v členských štátoch mal zodpovedať príslušnému rastu produktivity a nemal by za ním zaostávať. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Zlepšenie podnikateľského prostredia a podpora dokončenia jednotného trhu bez oslabenia sociálnych a pracovných práv sú podľa názoru EHSV dôležitými prostriedkami na posilnenie odolnosti hospodárstva eurozóny. Výbor v plnej miere súhlasí s Európskou komisiou v tom, že zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb je krokom týmto smerom a je potrebné ho uskutočniť. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Medzi ďalšie priority hospodárskej politiky patrí uľahčenie financovania pre podniky. EHSV opakuje, že únia kapitálových trhov je veľmi dôležitá, pokiaľ ide o financovanie hospodárskej činnosti, a vyjadruje svoje znepokojenie z meškania a prekážok, ku ktorým pri rozvoji bankovej únie dochádza, ako je o. i. objem nesplácaných úverov v niektorých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV nalieha na členské štáty, aby preukázali politické vodcovstvo a prijali záväzok nevyhnutný na prekonanie nezhôd na ceste k prehĺbeniu HMÚ, predovšetkým v záujme dokončenia bankovej únie, navýšenia vlastných zdrojov a vytvorenia mechanizmu makroekonomickej stabilizácie, ktorý by prispel k zvýšeniu hospodárskej odolnosti eurozóny. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Hoci hospodárska výkonnosť v eurozóne už šiesty rok rastie, v súčasnosti sa očakáva spomalenie tohto rastu, zatiaľ čo citeľne narastá riziko nepriaznivého vývoja a ešte sa nestihli zahojiť rany zasadené veľkou recesiou, od nižšieho potenciálneho rastu až po rozdiely medzi členskými štátmi a vysokou mierou nezamestnanosti v niektorých oblastiach. Hlavným cieľom je preto konvergencia smerom k odolnejším hospodárskym štruktúram, ako aj napredovanie v prehlbovaní HMÚ. Európska komisia preto na základe uvedených skutočností predkladá na rok 2019 tieto hlavné odporúčania pre hospodársku politiku v eurozóne: |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | prehĺbiť jednotný trh, zlepšiť podnikateľské prostredie a uskutočniť reformy na trhoch s výrobkami a službami zamerané na zlepšenie odolnosti. Znížiť zahraničný dlh, uskutočniť reformy na zvýšenie produktivity v členských štátoch eurozóny s deficitom bežného účtu, zlepšiť podmienky podporujúce rast miezd a rešpektovať pritom úlohu sociálnych partnerov, ako aj vykonať opatrenia podporujúce investície v členských štátoch eurozóny s veľkým prebytkom bežného účtu; |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | obnoviť fiškálne rezervy v krajinách eurozóny s vysokou úrovňou verejného dlhu, podporiť verejné a súkromné investície a zlepšiť kvalitu a štruktúru verejných financií vo všetkých krajinách. Na rozdiel od predchádzajúcich rokov Európska komisia nevydala odporúčanie pre osobitné zámery fiškálnej politiky v eurozóne na rok 2019; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | presunúť daňové zaťaženie z práce a posilniť vzdelávacie systémy a investície do zručností, ako aj účinnosť aktívnych politík trhu práce, ktoré podporujú zmeny postavenia na trhu práce. Riešiť segmentáciu trhu práce a zabezpečiť primerané systémy sociálnej ochrany v celej eurozóne; |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | sprevádzkovať spoločný zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, zriadiť európsky systém ochrany vkladov a posilniť európsky regulačný rámec a rámec dohľadu. Podporiť disciplinované znižovanie zadlženia v prípadoch veľkého objemu súkromného dlhu. Rýchlo znížiť podiel nesplácaných úverov v eurozóne a predchádzať zvyšovaniu ich objemu, a to aj odstránením zvýhodňovania dlhu pri zdaňovaní; |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | dosiahnuť rýchly pokrok pri dobudovaní hospodárskej a menovej únie – aj v záujme posilnenia medzinárodnej úlohy eura – zohľadňujúc pritom návrhy Komisie vrátane návrhov týkajúcich sa finančného sektora, ako aj programu na podporu reforiem a európskeho nástroja stabilizácie investícií uvedených v návrhu viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa obáva, že riziká nepriaznivého vývoja v súvislosti s ekonomickým výhľadom pre eurozónu sa môžu v blízkej budúcnosti rozvinúť do ďalšej sociálno-ekonomickej krízy, ktorej by sa bolo veľmi ťažké prispôsobiť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Súčasný rast produkcie už dosiahol svoj vrchol v roku 2017, keď zaznamenal 1,7 %. Potenciálny rast produkcie ešte stále nedosiahol úroveň z roku 2008 a verejné investície sa ešte ani zďaleka nezotavili z výrazného poklesu (o viac ako štvrtinu ich maximálnej výšky) od vypuknutia krízy. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Rozdiely medzi členskými štátmi pretrvávajú, najmä pokiaľ ide o nezamestnanosť. Napriek zlepšeniu hlavných ukazovateľov je celkový počet odpracovaných hodín a objem zamestnanosti naďalej pod úrovňou z roku 2008, zatiaľ čo rast reálnych miezd je slabý a stále zaostáva za rastom produktivity, čo znamená, že ani pri tomto slabom raste nie sú prírastky rovnomerne rozdelené. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Eurozóna stále zaznamenáva značný prebytok bežného účtu, predovšetkým v dôsledku prebytku bežného účtu v určitých členských štátoch, čo poukazuje na relatívne nízky domáci dopyt a je jednou z príčin medzinárodného napätia, ktoré vyúsťuje do obchodného protekcionizmu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Napriek nedávnemu zníženiu prognózy rastu sa Európska centrálna banka rozhodla ukončiť svoj program kvantitatívneho uvoľňovania a odstrániť tak dôležitý pilier politickej podpory pre rast v eurozóne. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Zatiaľ čo zraniteľnosť vyvolaná krízou pretrváva v podobe vysokej úrovne verejného i súkromného zadlženia a nesplácaných dlhov, ktoré zaťažujú súvahy bánk, ešte sa nedosiahol uspokojivý pokrok pri posilňovaní inštitucionálnej architektúry HMÚ spôsobom, ktorý by zvýšil odolnosť hospodárstva eurozóny bez nadmerného zaťaženia verejných financií, trhu práce a oblastí sociálnej politiky zameraných na prispôsobenie sa v prípade hospodárskych otrasov. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Z nepriaznivého vývoja vyplývajú významné globálne riziká, počínajúc narastaním obchodného protekcionizmu až po volatilitu finančných trhov. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | Vzhľadom na dôsledky predchádzajúcej krízy, ktoré sú v mnohých členských štátoch ešte stále citeľné, a to najmä na trhu práce a v sociálnej sfére, sa EHSV domnieva, že posilnenie hospodárskej odolnosti eurozóny prostredníctvom rozhodného a urýchleného pokroku pri dokončovaní a prehlbovaní HMÚ a jednotného trhu podľa návrhu Európskej komisie je nevyhnutné na zabránenie tomu, aby ďalšia hospodárska kríza prerástla do krízy trhu práce a sociálnej krízy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Popri týchto rizikách je tu technologický pokrok, ktorý prináša nielen príležitosti, ale aj hrozby. Na jednej stane môže za predpokladu, že sa doňho bude dostatočne investovať, pomôcť zvýšiť chronicky nízky rast produktivity v eurozóne. Na druhej strane však pravdepodobne zvýhodňuje určité skupiny v spoločnosti, najmä tie s vyššou a lepšou kvalifikáciou, na úkor ostatných. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Hoci sa predpokladá, že priemerná produkčná medzera (3) v eurozóne dosiahne v roku 2018 hodnotu mierne nad nulou (0,3 % potenciálneho HDP), medzi členskými štátmi existujú značné rozdiely, čo naznačuje, že cyklický vzostup nie je všade rovnaký. Veľkosť produkčnej medzery určitej krajiny je ukazovateľom toho, do akej miery sa zámery jej fiškálnej politiky mohli sprísniť bez toho, aby fiškálna politika bola proticyklická. Viacero členských štátov (a predovšetkým niekoľko veľkých so značným vplyvom na celkovú výkonnosť eurozóny) s vysokým pomerom verejného dlhu k HDP vykazuje zanedbateľné alebo záporné produkčné medzery. Členské štáty by mali vyvinúť maximálne úsilie na zaistenie vysokej kvality svojich verejných financií. Ak sa však bude na ne naliehať, aby prostredníctvom reštriktívnych zámerov fiškálnej politiky vybudovali fiškálne rezervy, pravdepodobne to v nich udrží nízky rast bez toho, aby to pomohlo znížiť ich verejný dlh ako podiel HDP. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dobre zdokumentovaným nedostatkom správy hospodárskych záležitostí EÚ a jedným z motívov reforiem, ako napríklad zriadenie Európskej fiškálnej rady, je tiež výhradné zameranie na súlad fiškálnych politík členských štátov s fiškálnymi pravidlami EÚ, zatiaľ čo súhrnné fiškálne zámery v eurozóne sa zanedbávajú. Je preto škoda, že sa v tomto roku nevydali odporúčania pre súhrnné fiškálne zámery eurozóny. Zmeškala sa tak príležitosť spojiť ich s konkrétnejšími odporúčaniami na rozlišovanie medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor v súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami nalieha na členské štáty a Európsku komisiu, aby posilnila verejné investície ako prostriedok na povzbudenie dlhodobého rastu, ale aj na zníženie súčasnej neistoty a podporu plynulého prechodu na udržateľnejší a spravodlivejší model. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Výbor si kladie otázku, či účinnejšie a efektívnejšie verejné obstarávanie samo o sebe (4) môže v krajinách s vysokým pomerom verejného dlhu k HDP poskytnúť dostatočný priestor na zvýšenie verejných výdavkov na investície – a to aj v oblasti vzdelávania, zručností a aktívnych politík trhu práce – na úrovne vhodné na posilnenie dlhodobého inkluzívneho rastu a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody v oblasti znižovania emisií CO2. Vzhľadom na naliehavú potrebu verejných investícií je tiež otázne, či sa takéto zmeny môžu uskutočniť dostatočne načas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V stanovisku EHSV na tému Hospodárska politika eurozóny na rok 2018 (5) sa poukazuje na veľký rozpor vyplývajúci zo situácie krajín, ktoré si zachovávajú nadmerné prebytky bežného účtu platobnej bilancie a fiškálne prebytky so zápornými čistými mierami tvorby verejného kapitálu. Výbor vyjadruje svoje znepokojenie nad tým, že napriek opakovaným odporúčaniam Komisie a Rady z jesennej prognózy vyplýva, že tieto krajiny budú mať do roku 2020 naďalej veľmi vysoké prebytky bežného účtu (6). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Výbor víta dôraz, ktorý sa kladie na posilňovanie systémov vzdelávania a investície do zručností a znižovania segmentácie trhu práce, a pripomína svoju požiadavku zavádzať štrukturálne reformy, ktoré by podporovali vyšší agregovaný rast produktivity, a zároveň vytvárali vysokokvalitné pracovné miesta a zaisťovali spravodlivé rozdelenie prírastkov produktivity. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výbor sa pripája k požiadavke, aby v členských štátoch s prebytkami rástli mzdy rýchlejšie. Konštatuje však, že rast produktivity nemusí nevyhnutne prispieť k zvýšeniu reálnych miezd v členských štátoch so zápornými čistými medzinárodnými investičnými pozíciami, keďže v mnohých krajinách došlo k oddeleniu rastu produktivity a rastu skutočných miezd. Takisto by sa mali prijať opatrenia na podporu spravodlivejšieho rozdelenia prírastkov produktivity. Hlavným nástrojom v tejto súvislosti je kolektívne vyjednávanie založené na nezávislosti sociálnych partnerov, v ktorom by sa pri stanovovaní miezd mal zohľadňovať rast životných nákladov a skutočné zvýšenie produktivity, a takisto riešiť ďalšie aspekty, ktoré zlepšujú kvalitu pracovných miest. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | „Nevyhnutným predpokladom účinnejších a spravodlivejších daňových systémov je boj proti daňovým podvodom, únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu. Takéto opatrenia sú nevyhnutné na zabezpečenie príjmov verejnej správy, zabránenie narúšaniu hospodárskej súťaže medzi firmami, zachovanie sociálnej súdržnosti a na boj proti rastúcim nerovnostiam.“ EHSV plne súhlasí s týmto tvrdením z pracovného dokumentu, ktorý sprevádza navrhované odporúčanie (7). Žiada preto, aby sa na európskej úrovni bezodkladne uplatňovali pravidlá prijaté na boj proti týmto trestným činom a nekalým praktikám a posúdila sa možnosť vytvoriť ďalšie účinnejšie opatrenia, ktorých súčasťou by tiež boli nástroje na ukončenie nezákonného pôsobenia daňových rajov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Výbor sa domnieva, že by sa mali urobiť rozhodnejšie kroky s cieľom uľahčiť verejné výdavky na investície napríklad tým, že sa pri uplatňovaní fiškálnych pravidiel EÚ vyjmú výdavky na verejné investície z výpočtu deficitu (tzv. zlaté pravidlo), pričom sa zohľadní udržateľnosť existujúcej úrovne dlhu. |
| --- | --- |

4.2.

V Bruseli 24. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Táto definícia odolnosti trhu práce pochádza zo správy OECD s názvom What makes labour markets resilient during recessions? z roku 2012, ktorá bol uverejnená v dokumente OECD Vyhliadky zamestnanosti, OECD Publishing, Paríž.

1

What makes labour markets resilient during recessions?

(2)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 312.

2

(3)  V tom spočíva rozdiel medzi skutočným a potenciálnym HDP ako podielom potenciálneho HDP.

3

(4)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie z roku 2018 Analysis of the Euro Area economy, SWD(2018) 467 final, s. 8.

4

Analysis of the Euro Area economy

(5)  Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 312.

5

(6)  Štatistická príloha, Európska hospodárska prognóza – jeseň 2018, tabuľka 50, s. 196.

6

(7)  Pozri pracovný dokument útvarov Komisie z roku 2018 Analysis of the Euro Area economy, SWD(2018) 467 final.

7

Analysis of the Euro Area economy

---

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/53 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/53

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. Príspevok Európskej komisie k stretnutiu lídrov v Salzburgu, ktoré sa uskutočnilo 19. a 20. septembra 2018

[COM(2018) 634 final – 2018/0329 COD]

(2019/C 159/08)

Spravodajca: José Antonio MORENO DÍAZ

Pomocná spravodajkyňa: Vladimíra DRBALOVÁ

| Konzultácia | Komisia 24. 10. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 18. 12. 2018 |
| Prijaté v pléne | 23. 1. 2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) | 169/2/6 |

Konzultácia

Komisia 24. 10. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

18. 12. 2018

Prijaté v pléne

23. 1. 2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa)

169/2/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV berie na vedomie argumenty Európskej komisie na predloženie návrhu na revíziu smernice o návrate (1), opakuje však svoje presvedčenie, že v prvom rade je nevyhnutné, aby EÚ mala spoločnú politiku a spoločné právne predpisy v oblasti legálnej migrácie, ako aj medzinárodnej ochrany a azylu (2). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že členské štáty uplatňujú pri riadení migrácie rozdielne kritériá, a to najmä pokiaľ ide o zaobchádzanie s neregulárnymi migrantmi, čo vedie k právnej neistote a nerovnakému zaobchádzaniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že Komisia mala začať komunikovať a konzultovať s vládami a občianskou spoločnosťou na túto tému a v novom kontexte, podobne ako predtým v prípade zelenej knihy (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že Komisia mala predložiť údaje (alebo aspoň ich odhad) o úrovni uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (4) o návrate a úrovni jej použiteľnosti, intenzite monitorovania účinnosti jej uplatňovania, hlavných ťažkostiach, ktoré sa vyskytli počas obdobia jej platnosti, a o úrovni jej dodržiavania zo strany jednotlivých členských štátov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisia by mala zaujať sebakritický postoj alebo aspoň vypracovať analýzu s cieľom vysvetliť nízku mieru návratov, ktorú vykazujú členské štáty, a podrobne uviesť jej príčiny a zodpovedné subjekty. Ak členské štáty smernicu nevykonávali a nedodržiavali ani odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/432 (5) týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov, malo by sa vykonať posúdenie vplyvu. Táto analýza by mala obsahovať aj hodnotenie prístupu členských štátov k vytváraniu operačných programov poskytovania pomoci a poradenstva pri návrate, ako aj porovnanie efektívnosti nákladov spojených s dobrovoľnými a nútenými návratmi. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV si uvedomuje, že určitá rétorika extrémnej pravice a nacionalistov na tému migračných tokov podnecuje xenofóbne a netolerantné postoje. EHSV sa domnieva, že komplexná spoločná migračná politika EÚ by bola na rozptýlenie obáv európskych občanov tým najlepším argumentom. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | V súlade s tým, čo už EHSV navrhol v iných stanoviskách (6), je potrebné vytvoriť v súvislosti migráciou odlišný naratív, ktorý podporí normálny pohľad na tento jav ako na bežný spoločenský a ekonomický faktor a umožní činnosť sociálnej pedagogiky v tejto veci. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV však na druhej strane môže podporiť závery Európskej rady z júna 2018, podľa ktorých je predpokladom fungujúcej politiky komplexný prístup k migrácii, v ktorom sa spája účinnejšia ochrana vonkajších hraníc EÚ, posilnená vonkajšia činnosť a vnútorné aspekty v súlade s hodnotami a zásadami EÚ, a je potrebné pokračovať v tomto úsilí, aby sa predišlo humanitárnym katastrofám (7). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podľa údajov, ktoré poskytla Európska rada 18. októbra 2018 (8), počet nelegálnych vstupov do EÚ klesol o 95 %. Z údajov Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) zo septembra 2018 (9) zároveň vyplýva, že k danému dátumu prišlo do EÚ po mori 83 067 osôb, pričom 1 987 osôb zahynulo. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV považuje efektívnu politiku návratu za neoddeliteľnú súčasť celkovej migračnej a azylovej politiky Únie. Táto politika však chýba a Európska komisia by mala postupovať súdržne a vyvážene, pričom by nemala pristupovať k migrácii iba z bezpečnostného, kriminalizujúceho a politického hľadiska. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa vypracovala komparatívna štúdia týkajúca sa zariadení určených na zaistenie v EÚ, ich stavu a dodržiavania ľudských práv v týchto zariadeniach. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Táto štúdia sa musí opierať o údaje a návštevy. EHSV víta snahu Komisie urýchliť rozhodnutie o návrate a prepojiť ho so zamietavým rozhodnutím o azyle a s rozhodnutím o ukončení oprávneného pobytu a celkovo urýchliť a zefektívniť konanie o návrate. Treba však zvážiť, či sú navrhované lehoty reálne, a vyhodnotiť prekážky, ktoré by tomuto zámeru mohli brániť. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zároveň poníma efektívnu politiku návratu v súvislosti s procesom účinnej spolupráce s tretími krajinami a uzatváraním a uplatňovaním dohôd o readmisii a vyzýva Komisiu, aby v tomto smere vyvíjala ďalšiu činnosť, a členské štáty, aby tieto dojednania v plnej miere využívali. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV pokladá tiež za potrebné zmieniť sa o osvedčených postupoch, ktoré niektoré štáty EÚ uplatňujú na to, aby zabránili dlhodobému nelegálnemu pobytu neoprávnene sa zdržiavajúcich cudzincov, ako je udelenie povolenia na pobyt vo výnimočných prípadoch spoločenského, pracovného alebo rodinného „zakorenenia“ v Španielsku alebo „Duldung“ v Nemecku. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Súvislosti a návrh Komisie

| 2.1. | EÚ sa od roku 1999 snaží vypracovať komplexný prístup k migrácii, ktorý by zahŕňal harmonizáciu podmienok readmisie, právo štátnych príslušníkov tretích krajín s legálnym pobytom, tvorbu právnych opatrení na prevenciu nelegálnej migrácie a rozvoj praktickej spolupráce v tejto veci. Cieľom smernice o návrate 2008/115/ES bolo zaviesť na základe spoločných noriem účinnú politiku vyhosťovania a repatriácie, avšak zo správy o uplatňovaní smernice o návrate uverejnenej v roku 2014 vyplýva, že pokiaľ ide o zvýšenie skutočnej miery návratu, dosiahla EÚ veľmi malý pokrok: 2014 – 36,3 %, 2015 – 36,8 %, 2016 – 45,8 %, 2017 – 36,6 %. K zlepšeniu neprispelo ani odporúčanie (EÚ) 2017/432 obsahujúce súbor opatrení, ktoré mali členské štáty prijať na to, aby mohli v plnej miere využívať flexibilitu, ktorú táto smernica umožňuje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Bez toho, aby sa zmenil rozsah pôsobnosti smernice alebo ovplyvnila ochrana práv migrantov, ktorá v súčasnosti existuje, a to aj pokiaľ ide o najlepšie záujmy dieťaťa, rodinný život, zdravotný stav a zásadu zákazu vyhostenia alebo vrátenia (non-refoulement), by sa mala prepracovanou smernicou zvýšiť účinnosť procesu návratu, a to prostredníctvom týchto návrhov:






  — | väčšia súdržnosť a synergie s konaniami o azyle, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

väčšia súdržnosť a synergie s konaniami o azyle,

| — | nové konanie na hraniciach, |
| --- | --- |

—

nové konanie na hraniciach,

| — | jasné postupy a pravidlá na predchádzanie zneužívaniu, |
| --- | --- |

—

jasné postupy a pravidlá na predchádzanie zneužívaniu,

| — | návrhy na podporu účinných dobrovoľných návratov, |
| --- | --- |

—

návrhy na podporu účinných dobrovoľných návratov,

| — | jasné pravidlá týkajúce sa zaistenia. |
| --- | --- |

—

jasné pravidlá týkajúce sa zaistenia.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že členské štáty uplatňujú pri riadení migrácie rozdielne kritériá, a to najmä pokiaľ ide o zaobchádzanie s neregulárnymi migrantmi, čo vedie k právnej neistote a nerovnakému zaobchádzaniu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV opakuje odporúčania, ktoré predložil vo svojom stanovisku k oznámeniu Komisie z roku 2002 o politike Spoločenstva pre návrat osôb s neoprávneným pobytom, pretože sa domnieva, že tieto odporúčania neboli – alebo nie v plnom rozsahu – zohľadnené v rôznych právnych a politických opatreniach, ktoré boli odvtedy zavedené na úrovni Únie, a to najmä pokiaľ ide o práva neregulárnych migrantov, legalizáciu, nútený návrat, súdne odvolanie, právo na celistvosť rodiny, zaistenie a potrebu skutočne spoločnej politiky v oblasti legálnej migrácie (10). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Treba oceniť avizovaný zámer prepracovania, t. j. zvýšiť účinnosť konaní o návrate, urýchliť procesné konanie a priamo ho prepojiť so zamietavým rozhodnutím o azyle a s rozhodnutím o ukončení oprávneného pobytu. Pre členské štáty je vracanie neregulárnych migrantov legitímne pod podmienkou, že existujú spravodlivé a efektívne azylové systémy, v ktorých sa plne rešpektuje zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia (non-refoulement). EHSV však znepokojuje možný dosah stanovených cieľov navrhovaných zmien. EHSV si kladie otázku, aká bude účinnosť týchto zmien, a obáva sa, aby jediným výsledkom týchto zmien nebolo len sprísnenie a väčšie represie. Nemalo by sa upustiť od základnej zásady priority dobrovoľných návratov, ktorá bola zakotvená už v pôvodnej smernici 2008/115/ES, a tento prístup by sa nemal nahradiť represívnymi politikami. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Návrh by sa mal posudzovať aj z hľadiska uskutočniteľnosti jeho cieľov, najmä ak má byť aj naďalej v súlade s ľudskými právami. Cieľ úplného vyhostenia všetkých cudzincov, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území Únie, ako jediný spôsob obnovy zákonnosti ich situácie jednoducho nie je možné splniť. Jednak to vyplýva zo skúseností z posledných rokov, jednak by sa s tým spájala neprimeraná ľudská cena a neúmerné ekonomické a ďalšie náklady. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Za uplynulých desať rokov nedošlo k účinnému vykonávaniu, monitorovaniu a hodnoteniu politiky návratu, ktorá navyše ešte stále nie je účinne zakotvená v komplexnej a spoločnej migračnej politike EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komisia mala v rámci návrhu odôvodniť, prečo členské štáty náležite netransponovali smernicu 2008/115/ES a nedodržali odporúčanie (EÚ) 2017/432, ktoré obsahuje usmernenia týkajúce sa uplatňovania smernice, a vyzýva členské štáty, aby prijali nevyhnutné kroky na odstránenie právnych a praktických prekážok, ktoré komplikujú návrat. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aj v kontexte zvyšujúcej sa sociálnej neistoty by mala existovať snaha zverejňovať reálne údaje o neregulárnej migrácii do EÚ a zodpovedne ich interpretovať, aby sa zabránilo podnecovaniu xenofóbnej a rasistickej rétoriky, ktorá podporuje postoje extrémnej pravice. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Na základe vývoja udalostí od roku 2008 Komisia chápe zmenu smernice ako prostriedok na dosiahnutie legitímneho cieľa obnoviť zákonnosť a zvýšiť účinnosť uskutočňovania návratov. Avšak na dosiahnutie tohto cieľa existuje mnoho ďalších prostriedkov, ktoré sú účinnejšie a menej zaťažujúce (napríklad dobrovoľný návrat, legalizácia na individuálnom základe atď.). EHSV považuje účinnú politiku návratu za neoddeliteľnú súčasť celkovej migračnej a azylovej politiky Únie. Avšak skutočnosť, že takáto politika neexistuje, by mala viesť Komisiu k tomu, aby zaujala sebakritický, konzistentný a vyvážený prístup a aby migráciu nevnímala len z bezpečnostného, kriminalizujúceho a politického hľadiska (11). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Už v našom predchádzajúcom stanovisku sme uviedli, že „EHSV pripomína Komisii, že vo viacerých stanoviskách vyjadril potrebu vykonať opatrenia týkajúce sa legalizácie“ (12). V európskych právnych predpisoch však existujú prostriedky na vyriešenie neregulárneho postavenia dotknutej osoby primeraným a konštruktívnym spôsobom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Príklady takýchto prostriedkov možno nájsť v smernici 2008/115/ES (článok 6 – Rozhodnutie o návrate – a článok 7 – Dobrovoľný odchod), členské štáty ich však skúmajú a využívajú len veľmi málo, najmä pokiaľ ide o osoby, ktoré sa márne snažia vyhostiť. V tejto súvislosti EHSV súhlasí s odporúčaním (EÚ) 2017/432 vytvoriť operačné programy asistovaného dobrovoľného návratu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV okrem toho konštatuje, že pravidlá týkajúce sa vyhostenia európskych občanov a ich rodinných príslušníkov z dôvodu verejného poriadku alebo verejnej bezpečnosti (13) sa neuplatňujú na neregulárnych migrantov. Máme na mysli možnosť požiadať o zrušenie rozhodnutia o vyhostení z dôvodu okolností, ktoré nastali po určitej primeranej lehote, vrátane povinnosti nevykonať rozhodnutie o vyhostení bez preskúmania jeho okolností, ak od rozhodnutia uplynuli dva roky. Nezdá sa byť logické, aby sa tento prístup k európskym občanom (uplatňovaný iba vtedy, ak predstavujú hrozbu pre verejný poriadok alebo verejnú bezpečnosť) nemohol uplatňovať aj na osoby, ktorých jediným nedostatkom je otázka dokumentov, ak sa v ich prípade zásadne zmenili okolnosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V súvislosti s konaniami o návrate je nevyhnutné zabezpečiť mechanizmy a skutočné záruky týkajúce sa ochrany práv a záujmov štátnych príslušníkov tretích krajín, voči ktorým bolo začaté správne konanie, ktoré by poskytovali viac možností, než len využiť opravné prostriedky alebo odvolať sa. Je nevyhnutné zaviesť účinný spôsob uplatňovania týchto práv s náležitou právnou pomocou. Pre každé konanie by mali byť automaticky určení advokáti s osobitnou odbornou prípravou a špecializáciou v danej oblasti, ktorí by pre jednotlivé prípady vypracovali prvky obhajoby. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Politiku stíhania osôb s neoprávneným pobytom musí sprevádzať celkový a opodstatnený zákaz určovania totožnosti osôb na základe ich etnickej príslušnosti a/alebo vierovyznania. V dôsledku súčasného uvoľnenia tohto zákazu sa Európa stala územím, kde by mohli byť rasové menšiny neúnosne vystavené podozrievaniu a kontrole zo strany štátnych orgánov. Za všetko hovorí prípad, v ktorom Výbor OSN pre ľudské práva odsúdil v júli 2009 Španielsko (14) za zadržanie španielskej občianky na základe podozrenia, že by mohlo ísť o neregulárnu migrantku, len pre jej čiernu pleť. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV považuje za potrebné, aby sa na základe údajov a návštev vypracovala komparatívna štúdia týkajúca sa zariadení určených na zaistenie v EÚ, ich stavu a dodržiavania ľudských práv. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV zároveň navrhuje, aby Komisia priebežne analyzovala prístup členských štátov k vypracovávaniu operačných programov, ktoré majú členské štáty vypracovávať už od roku 2017, na zabezpečenie lepšej pomoci a poradenstva pri návratoch vrátane podpory reintegrácie v tretích krajinách návratu. Analýza by mala obsahovať aj porovnanie efektívnosti nákladov spojených s dobrovoľnými a nútenými návratmi. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV by sa chcel zmieniť o osvedčených postupoch, ktoré niektoré štáty EÚ uplatňujú na to, aby zabránili dlhodobému nelegálnemu pobytu neregulárnych migrantov, ako je napríklad „arraigo“ v Španielsku alebo „Duldung“ v Nemecku. Tieto postupy umožňujú určitým cudzincom, ktorí sa na danom území dlhodobo neoprávnene zdržiavajú, individualizovaným a selektívnym spôsobom výnimočne získať oprávnený pobyt za predpokladu, že spĺňajú konkrétne požiadavky. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Analýza navrhovaných zmien

| 5.1. | Smernicou sa jasne zavádza deväť konkrétnych zmien, ku ktorým by sa EHSV rád vyjadril. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sú potrebné celoeurópske objektívne kritéria, ktoré by umožňovali stanoviť, či existuje riziko úteku, ako aj neoprávnených sekundárnych pohybov. S cieľom zabrániť rozdielnym alebo neúčinným výkladom sa v článku 6 návrhu stanovuje spoločný zoznam objektívnych kritérií na určenie rizika úteku ako súčasť celkového posúdenia osobitných okolností jednotlivého prípadu. Zoznam kritérií je príliš široký a presahuje rámec odporúčania (EÚ) 2017/432. Výsledok je taký, že v praxi sa bude na väčšinu neregulárnych migrantov vzťahovať konanie, ktoré by sa teoreticky malo používať ako výnimka, a to aj napriek skutočnosti, že smernica umožňuje dva druhy konania o návrate, z ktorých jeden je naliehavý, mimoriadny, bez dobrovoľného odchodu a vzťahujú sa naň ďalšie povinnosti, a druhý poskytuje záruku s možnosťou dobrovoľného plnenia. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Na presné vymedzenie „rizika úteku“ môže slúžiť len obmedzený počet objektívnych kritérií navrhnutých v článku 6, ktoré vychádzajú z odporúčania (EÚ) 2017/432, čo v zmenenom znení zodpovedá kritériám uvedeným v písmenách f), h) a k). V súlade s ustanoveniami článku 7 o povinnosti spolupracovať sa môže za vhodné kritérium uznať aj písmeno j).






  a) | Chýbajúce doklady v čase začatia správneho konania možno vo väčšine prípadov na požiadanie napraviť, pričom v prípade nesplnenia sa toto kritérium môže previesť pod písmeno f). |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

a)

Chýbajúce doklady v čase začatia správneho konania možno vo väčšine prípadov na požiadanie napraviť, pričom v prípade nesplnenia sa toto kritérium môže previesť pod písmeno f).

| b) | Tento cieľ kladie dôkazné bremeno na migrantov, ktorí budú musieť preukázať skutočné bydlisko, čím sa odstraňuje základná právna záruka. Hlavné prekážky týkajúce sa ubytovania – najmä tie, ktoré mnohé obce kladú cudzincom vo všeobecnosti a osobám s neregulárnym postavením obzvlášť – znamenajú, že tento bod má neprimeraný rozsah. |
| --- | --- |

b)

Tento cieľ kladie dôkazné bremeno na migrantov, ktorí budú musieť preukázať skutočné bydlisko, čím sa odstraňuje základná právna záruka. Hlavné prekážky týkajúce sa ubytovania – najmä tie, ktoré mnohé obce kladú cudzincom vo všeobecnosti a osobám s neregulárnym postavením obzvlášť – znamenajú, že tento bod má neprimeraný rozsah.

| c) | Ak chceme zabrániť tomu, aby mohli byť VŠETCI neregulárni migranti obvinení z rizika úteku tým, že sa postup poskytujúci záruku stane úplne okrajovým, toto riziko nie je možné vymedziť na základe parametrov, ako je tento. Každý, kto je zbavený práva na prácu, je pochopiteľne pozbavený aj ekonomických zdrojov, a preto bude väčšina neregulárnych migrantov trpieť nedostatkom finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

c)

Ak chceme zabrániť tomu, aby mohli byť VŠETCI neregulárni migranti obvinení z rizika úteku tým, že sa postup poskytujúci záruku stane úplne okrajovým, toto riziko nie je možné vymedziť na základe parametrov, ako je tento. Každý, kto je zbavený práva na prácu, je pochopiteľne pozbavený aj ekonomických zdrojov, a preto bude väčšina neregulárnych migrantov trpieť nedostatkom finančných prostriedkov.

| d) | Vzhľadom na politiku uzavretých hraníc, ktorú členské štáty uplatňujú, vstúpi veľa neregulárnych (a dokonca aj legálnych) migrantov na územie členských štátov nelegálne. |
| --- | --- |

d)

Vzhľadom na politiku uzavretých hraníc, ktorú členské štáty uplatňujú, vstúpi veľa neregulárnych (a dokonca aj legálnych) migrantov na územie členských štátov nelegálne.

| e) | Ak sa neregulárny migrant pohybuje medzi členskými štátmi, je to automaticky neoprávnené, ale nepredstavuje to nevyhnutne dôvod konštatovať, že existuje riziko úteku. |
| --- | --- |

e)

Ak sa neregulárny migrant pohybuje medzi členskými štátmi, je to automaticky neoprávnené, ale nepredstavuje to nevyhnutne dôvod konštatovať, že existuje riziko úteku.

| g) | Na danú osobu sa vzťahuje rozhodnutie o návrate, ktoré vydal iný členský štát. Stanovenie tejto možnosti je nepochopiteľné, pretože v samotnej smernici sa stanovuje priamy výkon tohto rozhodnutia zo strany druhého štátu. |
| --- | --- |

g)

Na danú osobu sa vzťahuje rozhodnutie o návrate, ktoré vydal iný členský štát. Stanovenie tejto možnosti je nepochopiteľné, pretože v samotnej smernici sa stanovuje priamy výkon tohto rozhodnutia zo strany druhého štátu.

| i) | Nesplnenie povinnosti odísť do iného členského štátu, v ktorom má príslušná osoba platné povolenie na pobyt. V týchto prípadoch je začatie správneho konania o vyhostení do krajiny pôvodu bez dobrovoľného odchodu úplne neprimerané. Je vhodné vykonať určité opatrenia núteného presunu do tohto iného členského štátu, ale nie vyhostenie do krajiny pôvodu a už vôbec nie prostredníctvom naliehavého konania. |
| --- | --- |

i)

Nesplnenie povinnosti odísť do iného členského štátu, v ktorom má príslušná osoba platné povolenie na pobyt. V týchto prípadoch je začatie správneho konania o vyhostení do krajiny pôvodu bez dobrovoľného odchodu úplne neprimerané. Je vhodné vykonať určité opatrenia núteného presunu do tohto iného členského štátu, ale nie vyhostenie do krajiny pôvodu a už vôbec nie prostredníctvom naliehavého konania.

| 5.3. | Pred analýzou článkov 7 a 8 a ďalších článkov návrhu treba objasniť tieto skutočnosti: v celom znení navrhovanej zmeny sa jednoznačne opomína právna povaha rozhodnutia o návrate, ktorá sa po tom, ako bude upresnená, stane základom pre úplné spochybnenie odseku 3, ktorý sa odráža v novom článku 8 smernice. Rozhodnutie o návrate predstavuje výkonné rozhodnutie určitého členského štátu, ktoré má priamy dosah na osobnú oblasť práv a záujmov určitej osoby. Základ tohto rozhodnutia sa navyše do určitej miery priamo alebo nepriamo spája so splnením povinností alebo určitým správaním, z ktorého je táto osoba obvinená, a zaslúži si vhodný postup overenia pravdivosti týchto obvinení, ktorý bude mať v týchto prípadoch určite nezávislú podstatu. Tým chceme povedať, že vyhostenie je sankciou, trestom alebo postihom administratívnej, a nie trestnej povahy, riadi sa však rovnakými ústavnými zásadami a zásadami z oblasti základných práv ako trestné právo. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pokiaľ ide o článok 7 – Povinnosť spolupracovať, sa EHSV domnieva, že predpoklad Komisie, aby boli štátni príslušníci tretích krajín povinní spolupracovať s príslušnými orgánmi členských štátov vo všetkých fázach konania o návrate, môže podporiť hladký priebeh a účinnosť konaní o návrate. Treba však poznamenať, že to priamo ohrozuje základné právo, akým je právo nevypovedať vo vlastný neprospech. Povinnosti uvedené v tomto článku možno zhrnúť do jednej povinnosti, ktorou je spolupracovať na niečom, čo je namierené voči samotnej dotknutej osobe. Pokiaľ ide o článok 8 – Rozhodnutie o návrate: Tento článok zavádza členským štátom novú povinnosť vydať rozhodnutie o návrate bezprostredne po prijatí rozhodnutia o ukončení oprávneného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, a to vrátane rozhodnutia, ktorým sa mu nepriznáva postavenie utečenca alebo postavenie osoby s doplnkovou ochranou. EHSV sa domnieva, že článok 8 by sa mal doplniť o možnosť poskytnúť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny primeranú príležitosť, aby povinnosť opustiť územie splnil sám alebo aby hľadal alternatívne možnosti legalizácie svojej situácie. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | V článku 9 o dobrovoľnom odchode sa upravuje, že v rozhodnutí o návrate sa poskytne primeraná lehota na dobrovoľný odchod v dĺžke 30 dní a ruší sa pôvodné ustanovenie o lehote 7 až 30 dní. Síce už predtým sa mohla kritizovať skutočnosť, že maximálna lehota bola len 30 dní, existencia tohto minima však slúžila ako záruka. Zrušenie tohto minima umožňuje členským štátom neposkytnúť vôbec žiadnu lehotu na dobrovoľný odchod. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Nové opatrenie, ktoré sa zavádza v článku 13, umožňuje členským štátom uložiť zákaz vstupu, ktorý nie je pripojený k rozhodnutiu o návrate, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorého neoprávnený pobyt je odhalený pri jeho (dobrovoľnom) odchode z EÚ. EHSV chápe toto opatrenie ako uplatnenie sankcie na určitú osobu v okamihu, keď je situácia tejto osoby v súlade so zákonom, t. j. opúšťa územie EÚ a ukončuje svoj neoprávnený pobyt. Na druhej strane sa toto opatrenie môže chápať ako poistka proti opakovanému neregulárnemu vstupu na územie príslušného členského štátu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | V článku 14 o riadení návratu sa požaduje, aby každý členský štát zriadil, prevádzkoval, udržiaval a ďalej rozvíjal vnútroštátny systém riadenia návratu, ktorý by spracovával všetky informácie potrebné na vykonávanie tejto smernice. Musí byť však zaručená technická kompatibilita s centrálnym komunikačným systémom EÚ. V článku 14 sa ďalej uvádza, že členské štáty zriadia programy na poskytovanie pomoci na účely podpory návratu. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Vzhľadom na nedostatky Schengenského informačného systému (SIS) sú potrebné opatrenia na zlepšenie koordinácie medzi štátmi. Je viac než neisté, že by na to bol potrebný výslovný právny predpis na úrovni smernice, pretože ide o veľmi praktické otázky riadenia. |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.2. | Návrh, aby členské štáty zriadili programy na poskytovanie logistickej, finančnej a inej materiálnej pomoci na podporu dobrovoľného návratu, ktoré by zahŕňali programy reintegrácie, vychádza z odporúčania (EÚ) 2017/432. Komisia by mala podporovať, monitorovať a hodnotiť ich vytváranie. |
| --- | --- |

5.7.2.

| 5.8. | Článok 16 sa zameriava jedine a výlučne na „ jediný povinný prípad, kedy sa podľa tohto návrhu poskytne automatický pozastavujúci účinok“, t. j. stanovenie možnosti vyhostenia osoby, ktorej žiadosť o medzinárodnú ochranu bude zamietnutá. EHSV nie je proti tomu, no domnieva sa, že existujú ďalšie prípady, keď by sa vyhostenie malo automaticky odložiť, aby sa posilnil rámec ochrany alebo záruk. Malo by ísť okrem iného o:






  — | prípady, keď sú priamo alebo nepriamo dotknuté maloleté osoby, |
| --- | --- | --- |

5.8.

—

prípady, keď sú priamo alebo nepriamo dotknuté maloleté osoby,

| — | prípady, keď sú priamo alebo nepriamo dotknutí rodinní príslušníci z členských štátov Únie a v súvislosti s ktorými sa nemôžu uplatniť ustanovenia smernice 2004/38/ES, |
| --- | --- |

—

prípady, keď sú priamo alebo nepriamo dotknutí rodinní príslušníci z členských štátov Únie a v súvislosti s ktorými sa nemôžu uplatniť ustanovenia smernice 2004/38/ES,

| — | prípady, keď je možné preukázať riziko pre zdravie alebo telesnú integritu stíhaného, |
| --- | --- |

—

prípady, keď je možné preukázať riziko pre zdravie alebo telesnú integritu stíhaného,

| — | prípady, keď ide o návrat do krajiny, ktorá je označená ako nebezpečná, a to vrátane krajín, v ktorých sa nedodržiavajú ľudské práva. |
| --- | --- |

—

prípady, keď ide o návrat do krajiny, ktorá je označená ako nebezpečná, a to vrátane krajín, v ktorých sa nedodržiavajú ľudské práva.

| 5.9. | Pokiaľ ide o zaistenie a stanovenie minimálnej doby troch mesiacov pre maximálnu dĺžku jeho trvania, musíme podotknúť, že zo skutočností vyplýva, že kroky a riadenie, ktoré sú nevyhnutné na účely výkonu vyhostenia do tretej krajiny, sú buď vybavené v lehote kratšej ako tri mesiace, alebo sa nimi nedosiahne takmer nič, a to ani pri predĺžení tejto lehoty, a už vôbec nie tým, že sa uplatnia také krajné opatrenia, ako je pozbavenie slobody osoby, ktorá nespáchala žiaden trestný čin. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Opätovne požadujeme, aby sa využívali iné riešenia, ako je napríklad nemecký „Duldung“ alebo španielske „arraigo“, ktoré sme spomenuli vyššie, a domnievame sa, že na to, aby sa stanovilo, či bude možné určitú osobu vyhostiť, stačí oveľa kratší čas ako tri mesiace. Zaistenie alebo predbežné zadržanie je preventívne opatrenie, ktorého účelom je uľahčiť výkon núteného návratu a zabrániť úteku. Treba však vylúčiť, aby sa nezneužívalo ako skrytá forma uväznenia alebo ako trest za nelegálne prisťahovalectvo. Judikatúra Súdneho dvora EÚ toto uväznenie výslovne zakazuje (15). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | V smernici by sa preto malo vyžadovať, aby tieto zariadenia určené na zaistenie neboli porovnateľné ani horšie ako väznice. Malo by sa vyžadovať, aby stráženie týchto zariadení orgánmi presadzovania práva daného štátu nebolo nikdy interné, ale len obvodové, pričom interné stráženie bude zverené iným štátnym zložkám, a aby bol v každom členskom štáte štatút práv zaistených osôb v každom aspekte zo zákona na rovnakej alebo vyššej úrovni ako právne postavenie väzňov v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Zmena zavedená na základe článku 22 ods. 7 je úplne zbytočná, pretože táto otázka je už upravená v rôznych azylových konaniach členských štátov. V každom prípade je neprimerané, aby osoba, ktorá môže byť zadržiavaná až štyri mesiace na účely návratu v dôsledku zamietnutia jej žiadosti o azyl, mohla byť opäť vystavená tomuto postupu bez trvalého riešenia počas nového obdobia šiestich mesiacov, a to s rovnakým cieľom, ktorým je dosiahnutie jej návratu. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že efektívnosť politiky návratu EÚ závisí aj od spolupráce s krajinami pôvodu. EÚ už síce dosiahla nejaký pokrok, no EHSV vyzýva Komisiu, aby v tomto smere vyvíjala ďalšiu činnosť, a apeluje na členské štáty, aby tieto výsledky zužitkovali a v plnej miere využívali tieto dohody. |
| --- | --- |

5.13.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 634 final.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 85, 8.4.2003, s. 51.

2

(3)  COM(2002) 175 final.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 98).

4

(5)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2017/432 zo 7. marca 2017 týkajúce sa zaistenia účinnejších návratov pri vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (Ú. v. EÚ L 66, 11.3.2017, s. 15 ).

5

(6)  Pozri stanovisko EHSV na tému Náklady v prípade absencie prisťahovalectva a nedostatočnej integrácie (Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 1).

6

(7)  Závery zo zasadnutia Európskej rady, 28. 6. 2018.

7

(8)  Závery zo zasadnutia Európskej rady, 18. 10. 2018.

8

(9)  IOM – Migration: Flow Monitoring Europe (IOM – Migrácia: monitorovanie tokov – Európa).

9

(10)  Ú. v. EÚ C 85, 8.4.2003, s. 51.

10

(11)  Pozri správu platformy Research Social Platform on Migration and Asylum na tému Migration crackdown on NGO's assisting refugees and other migrants.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 85, 8.4.2003, s. 51.

12

(13)  Články 32 a 33 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77).

13

z 29. apríla 2004 z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77).

(14)  FF. Communication No. 1493/2006, Williams Lecraft v. Spain.

14

(15)  Rozsudky Súdneho dvora zo 7. júna 2016 Affum, C-47/15, ECLI:EU:C:2016:408 a z 28. apríla 2011 El Dridi, C-61/11, ECLI:EU:C:2011:268.

15

---

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/60

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré sa majú uplatňovať v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 2115/2005 a nariadenie Rady (ES) č. 1386/2007

[COM(2018) 577 final – 2018/0304 (COD)]

(2019/C 159/09)

Hlavný spravodajca: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Konzultácia | Rada, 3.9.2018 |
| --- | --- |
| | Európsky parlament, 10.9.2018 |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 23.1.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 104/0/2 |

Konzultácia

Rada, 3.9.2018

Európsky parlament, 10.9.2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

23.1.2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

104/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV sa domnieva, že je potrebné transponovať do práva Európskej únie ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré prijala Organizácia pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (NAFO) s cieľom dosiahnuť ich jednotné a účinné vykonávanie v EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor sa však nazdáva, že v terajšom návrhu sa nezavádza mechanizmus na rýchlu transpozíciu noriem prijatých NAFO, ani na ich každoročnú aktualizáciu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor je za jednoduchší a flexibilnejší mechanizmus, a preto navrhuje nariadenie, v ktorom sa v jedinom článku stanoví, že Európska únia musí povinne uplatňovať na svoje flotily normy prijaté NAFO. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV poukazuje na riziko, ktoré predstavuje zavedenie systému delegovaných aktov, ktorým sa Komisii dáva právomoc prijímať právne predpisy bez toho, aby sa muselo prechádzať riadnymi legislatívnymi postupmi. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Cieľom tohto návrhu je transponovať do práva EÚ opatrenia, ktoré prijala NAFA v rokoch 2008 až 2017, keď nadobudol účinnosť zmenený dohovor NAFA. Vzhľadom na to, že tieto opatrenia sa menia každoročne, návrh stanovuje transpozíciu tých najnovších a zavádza mechanizmus na urýchlenie na rýchlejšiu a jednoduchšiu transpozíciu tých, ktoré sa majú uplatňovať v budúcnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Navrhuje sa delegovanie právomocí na Komisiu, aby mohla riadiť opatrenia týkajúce sa prevádzkovania lodí, ktoré vyvíjajú svoju činnosť v tejto regulačnej oblasti a ktoré súvisia napríklad s rybolovnými možnosťami (obmedzenie kvóty a/alebo rybolovného úsilia), zákazom rybolovu, vedľajšími úlovkami, cieleným lovom rají, krevety boreálnej a halibuta tmavého, ochranou žralokov, používaným rybárskym výstrojom, ochranou citlivých morských ekosystémov a inšpekciou a kontrolou týchto činností. Celkovo sa uvádza 30 rozličných druhov opatrení. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrhom sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 2115/2005 (1) a nariadenie Rady (ES) č. 1386/2007 (2). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že je potrebné transponovať do práva Európskej únie ochranné a kontrolné opatrenia, ktoré prijala NAFO s cieľom dosiahnuť ich jednotné a účinné vykonávanie v EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vzhľadom na skutočnosť, že NAFO mení svoje ochranné a kontrolné opatrenia každý rok, sa výbor nazdáva, že v predloženom návrhu sa nezavádza mechanizmus na rýchlu transpozíciu noriem prijatých NAFO, ani na ich každoročnú aktualizáciu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Výbor sa domnieva, že flexibilnejší mechanizmus, ktorý by dokázal reagovať na tieto pravidelné aktualizácie noriem prijatých v NAFA, by sa zaistil jednoduchším nariadením, ktoré by práve vzhľadom na potrebu pravidelnej aktualizácie minimálne noriem týkajúcich sa 30 navrhnutých oblastí v jedinom článku stanovilo, že Európska únia je povinná uplatňovať na svoju flotilu normy prijímané každoročne v NAFA. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V opačnom prípade EHSV poukazuje na riziko pretrvávajúceho nesúladu medzi pravidlami prijatými v NAFA a zverejnenými právnymi predpismi EÚ a na mieru právnej neistoty, ktorú to môže spôsobiť. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Výbor vyjadruje znepokojenie v súvislosti s reťazovým skracovaním lehôt pre určité postupy, pretože ak Komisia skráti lehotu pre konkrétne oznámenia členským štátom, tie budú musieť skrátiť lehoty pre prevádzkovateľov rybárskych plavidiel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor sa domnieva, že systém delegovaných aktov prinesie jediné zjednodušenie spočívajúce v tom, že Komisia bude môcť stanovovať pravidlá bez toho, aby podliehala riadnym legislatívnym postupom. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | V článku 5 ods. 1 sa stanovuje, že každý členský štát zabezpečí, aby sa na populácie, na ktoré sa vzťahujú platné rybolovné možnosti, uplatňovali všetky obmedzenia úlovkov a rybolovného úsilia. EHSV sa domnieva, že by sa malo stanoviť „[...] obmedzenia úlovkov a/alebo rybolovného úsilia [...]“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Článok 28, ktorý sa týka elektronického nahlasovania v rámci schémy programu pozorovateľov, obsahuje zavádzajúcu formuláciu v ods. 3 a najmä v ods. 1, pretože nie je jasné, či sa to môže týkať elektronického pozorovania, ktoré nie je výslovne spomenuté. Na základe toho sa výbor nazdáva, že môže dôjsť k mylnej interpretácii obsahu tohto článku. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pokiaľ ide o článok 31 ods. 1 písm. a) o postupe pri vykonávaní dozoru, nie je podľa výboru jasné, ako možno vykonať vyhodnotenie objemu alebo zloženia úlovku bez toho, aby sa vykonala inšpekcia. |
| --- | --- |

4.3.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 2115/2005 z 20. decembra 2005, ktorým sa ustanovuje plán obnovy grónskeho halibuta v rámci Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 3).

1

(2)  Nariadenie Rady (ES) č. 1386/2007 z 22. októbra 2007, ktorým sa ustanovujú ochranné a vynucovacie opatrenia uplatniteľné v regulačnej oblasti Organizácie pre rybolov v severozápadnom Atlantiku (Ú. v. EÚ L 318, 5.12.2007, s. 1).

2

---

Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/63 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Európske centrum odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a sieť národných koordinačných centier

(COM(2018) 630 final — 2018/0328 (COD))

(2019/C 159/10)

Spravodajca: Antonio LONGO

Pomocný spravodajca: Alberto MAZZOLA

| Konzultácia | Európska rada, 5.10.2018
  Európsky parlament, 1.10.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 173 ods. 3 a články 188 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 9.1.2019 |
| Prijatie v pléne | 23.1.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 143/5/2 |

Konzultácia

Európska rada, 5.10.2018

Európsky parlament, 1.10.2018

Právny základ

článok 173 ods. 3 a články 188 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

9.1.2019

Prijatie v pléne

23.1.2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

143/5/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta iniciatívu Komisie a považuje ju za pomoc pri vytváraní priemyselnej stratégie kybernetickej bezpečnosti, ktorá má strategický význam na dosiahnutie silnej a širokej digitálnej autonómie. Tieto faktory sú nevyhnutné na posilnenie európskych obranných mechanizmov v súvislosti s prebiehajúcou kybernetickou vojnou, ktorá môže ohroziť politické, hospodárske a sociálne systémy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor poznamenáva, že žiadnu stratégiu v oblasti kybernetickej bezpečnosti nemožno oddeliť od širokého povedomia a bezpečného správania všetkých používateľov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor súhlasí so všeobecnými cieľmi návrhu a uvedomuje si, že špecifické aspekty fungovania budú predmetom neskoršej analýzy. No keďže ide o nariadenie, sa domnieva, že citlivé aspekty týkajúce sa riadenia, financovania a dosiahnutia stanovených cieľov by sa mali stanoviť vopred. Je dôležité, aby budúca sieť a budúce centrum v čo možno najväčšej miere vychádzali z kybernetických schopností a odborných znalostí jednotlivých členských štátov, a aby sa v centre, ktoré sa má zriadiť, nesústredili všetky právomoci. Takisto treba zabrániť prekrývaniu oblastí pôsobnosti budúcej siete a centra s existujúcimi mechanizmami spolupráce a inštitúciami. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje rozšírenie spolupráce na sféru priemyslu – zahrnutím ho v budúcnosti do správnej rady – na základe pevných záväzkov v oblasti vedy a investícií. V prípade trojstrannej spolupráce medzi Európskou komisiou, členskými štátmi a priemyslom by sa mala prítomnosť spoločností z krajín mimo EÚ obmedziť na tie, ktoré sú už dlhodobo usadené na európskej pôde a plne sa podieľajú na európskej technologickej a priemyselnej základni za predpokladu, že sa podrobia primeraným detekčným a kontrolným mechanizmom a budú dodržiavať zásadu reciprocity a povinnosť zachovávať dôvernosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kybernetická bezpečnosť musí byť spoločným záväzkom všetkých členských štátov, ktoré sa preto musia zúčastňovať na správnej rade, pričom treba stanoviť podmienky tejto účasti. Pokiaľ ide o finančný príspevok členských štátov, mohlo by sa čerpať z pridelených finančných prostriedkov EÚ pre každý z nich. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | V návrhu by sa malo lepšie objasniť, ako bude centrum schopné zasahovať do koordinácie financovania programov Digitálna Európa a Horizont Európa a predovšetkým akými usmerneniami sa bude riadiť prípadné verejné obstarávanie a zadávanie verejných zákaziek. Tento aspekt je nevyhnutný, aby sa zabránilo duplicite alebo prekrývaniu. Okrem toho sa na zvýšenie finančného krytia odporúča rozšíriť súčinnosť s ostatnými finančnými nástrojmi EÚ (napr. regionálne fondy, štrukturálne fondy, NPE, ERF, InvestEU...). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV považuje za nevyhnutné definovať spôsoby spolupráce a vzťahy medzi európskym centrom a národnými centrami. Okrem toho je dôležité, aby národné centrá financovala EÚ, aspoň pokiaľ ide o administratívne náklady, čím sa uľahčí administratívna harmonizácia a harmonizácia kompetencií s cieľom znížiť rozdiely medzi členskými štátmi EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor opätovne zdôrazňuje význam ľudského kapitálu a dúfa, že kompetenčné centrum bude môcť v spolupráci s univerzitami, výskumnými centrami a centrami vysokoškolského vzdelávania podporovať vzdelávanie a odbornú prípravu založenú na excelentnosti, a to aj prostredníctvom špecifických vzdelávacích odborov na vysokých i stredných školách. Podobne je nevyhnutné poskytnúť osobitnú podporu startupom a MSP. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné lepšie objasniť príslušné oblasti právomocí a rozlišovanie medzi mandátom centra a Agentúry Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA), pričom treba jasne vymedziť aj spôsoby spolupráce a vzájomnej podpory a zabrániť prekrývaniu kompetencií a zdvojovaniu úsilia. Podobné problémy vznikajú aj v súvislosti s inými orgánmi v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sú EDA, EUROPOL a CERT-EU, a odporúča sa vytvoriť viaceré mechanizmy štruktúrovaného dialógu medzi rôznymi orgánmi. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Súčasný rámec kybernetickej bezpečnosti

| 2.1. | Kybernetická bezpečnosť je jednou z najdôležitejších tém v EÚ, pretože je nevyhnutným faktorom obrany inštitúcií, spoločností a občanov, ako aj nevyhnutným nástrojom pre samotnú stabilitu demokracií. Jedným z najznepokojujúcejších javov je exponenciálny nárast malvéru šíreného v sieti prostredníctvom automatických systémov, pričom počet útokov sa zvýšil zo 130 tisíc v roku 2007 na 8 miliónov v roku 2017. Okrem toho je Únia čistým dovozcom produktov a riešení v oblasti kybernetickej bezpečnosti, čo je problémom pre hospodársku konkurencieschopnosť a civilnú a vojenskú bezpečnosť. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Hoci EÚ disponuje značnými kompetenciami a skúsenosťami v oblasti kybernetickej bezpečnosti, priemysel v tomto odvetví, vysoké školy a výskumné centrá sa javia stále roztrieštené, nezosúladené a neviazané žiadnou spoločnou rozvojovou stratégiou. Je to spôsobené tým, že nie sú dostatočne podporované odvetvia, ktorých sa kybernetická bezpečnosť týka (napr. energia, vesmír, obrana a doprava), ani nie sú náležite rozvíjané synergie medzi civilnou a obrannou kybernetickou bezpečnosťou. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | S cieľom riešiť rastúce výzvy stanovila EÚ v roku 2013 stratégiu kybernetickej bezpečnosti na podporu spoľahlivého, bezpečného a otvoreného kybernetického ekosystému (1). Následne boli v roku 2016 prijaté prvé konkrétne opatrenia pre bezpečnosť sietí a informačných systémov (2). Tento vývoj viedol k vytvoreniu verejno-súkromného partnerstva v oblasti kybernetickej bezpečnosti („cPPP“). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V roku 2017 sa v oznámení s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: Budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti v Európe“ (3) poukázalo na potrebu zabezpečiť zachovanie a rozvoj základných technologických kapacít v oblasti informačnej bezpečnosti na ochranu digitálneho jednotného trhu, a najmä na ochranu kritických informačných sietí a systémov a na poskytovanie základných služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Únia preto musí byť schopná chrániť svoje digitálne zdroje a postupy a súťažiť na globálnom trhu kybernetickej bezpečnosti, kým nedosiahne stabilnú a rozsiahlu digitálnu autonómiu (4). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Návrhy Komisie

| 3.1. | Kompetenčné centrum (ďalej „centrum“) bude mať za cieľ podporovať prácu siete národných centier a pomáhať ju koordinovať, ako aj byť referenčným bodom pre komunitu pre kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, pričom bude stáť na čele technologického programu v tejto oblasti a uľahčovať prístup k takto získaným odborným poznatkom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kompetenčné centrum to bude dosahovať predovšetkým implementáciou príslušných častí programov Digitálna Európa a Horizont Európa – udeľovaním grantov a vykonávaním obstarávaní. Vzhľadom na značné investície do kybernetickej bezpečnosti v iných častiach sveta a na potrebu koordinovať a združovať príslušné zdroje v Európe sa kompetenčné centrum navrhuje ako európske partnerstvo s dvojitým právnym základom, ktoré umožní spoločné investície Únie, členských štátov a/alebo príslušného priemyselného odvetvia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrh si preto od členských štátov vyžaduje úmerný príspevok na akcie kompetenčného centra a siete. Finančné krytie poskytnuté EÚ predstavuje približne 2 miliardy EUR z programu Digitálna Európa; suma z programu Horizont Európa sa má určiť; celkový príspevok členských štátov sa rovná aspoň príspevku Únie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Hlavným rozhodovacím orgánom je správna rada, v ktorej budú zastúpené všetky členské štáty, no hlasovacie práva budú mať len tie, ktoré finančne prispievajú. Hlasovací mechanizmus v správnej rade sa riadi zásadou dvojitej väčšiny, čo znamená, že sa vyžaduje zastúpenie 75 % finančného príspevku a 75 % hlasov. Komisia má 50 % hlasovacích práv. Správnej rade pomáha odvetvová a vedecká poradná rada s cieľom zabezpečiť pravidelný dialóg s podnikmi, spotrebiteľmi a inými príslušnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Centrum by bolo hlavným vykonávacím orgánom pre finančné zdroje EÚ vyčlenené na kybernetickú bezpečnosť v rámci navrhovaného programu Digitálna Európa a programu Horizont Európa, v úzkej spolupráci so sieťou národných koordinačných centier a komunitou pre kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Národné koordinačné centrá budú vybrané členskými štátmi. Musia mať technologické kompetencie v oblasti kybernetickej bezpečnosti alebo mať k nim prístup priamo, najmä v oblastiach, ako je kryptografia, bezpečnostné služby IKT, automatické detekcie narušení, bezpečnosť systémov, sietí, softvéru a aplikácií a ľudské a sociálne aspekty bezpečnosti a súkromia. Musia byť tiež schopné účinne komunikovať a koordinovať svoju činnosť s priemyslom a verejným sektorom vrátane orgánov určených podľa smernice (EÚ) 2016/1148. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV víta iniciatívu Komisie a považuje ju za strategickú pre rozvoj kybernetickej bezpečnosti pri vykonávaní rozhodnutí prijatých na summite v Talline v septembri 2017. Pri tej príležitosti hlavy štátov a predsedovia vlád vyzvali EÚ, aby sa do roku 2025 stala „globálnym lídrom v oblasti kybernetickej bezpečnosti s cieľom zabezpečiť dôveru, spoľahlivosť a ochranu našich občanov, spotrebiteľov a podnikov online a umožniť bezplatný a zákonný internet“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV opätovne zdôrazňuje, že v súčasnosti prebieha skutočná kybernetická vojna, ktorá ohrozuje politické, hospodárske a sociálne systémy útokom na informačné systémy inštitúcií, kritických infraštruktúr (energetika, doprava, banky a finančné inštitúcie...) a podnikov, a prostredníctvom falošných správ ovplyvňuje volebné a demokratické procesy vo všeobecnosti (5). Preto je potrebné silné povedomie a rozhodná a včasná reakcia. Z týchto dôvodov je potrebné vytvoriť jasnú a dobre podporovanú odvetvovú stratégiu kybernetickej bezpečnosti ako predpoklad pre dosiahnutie digitálnej autonómie. EHSV sa domnieva, že v pracovnom programe by sa mali uprednostniť oblasti určené smernicou (EÚ) 2016/1148 o kybernetickej bezpečnosti, ktorá sa vzťahuje na spoločnosti poskytujúce základné služby, či už verejné alebo súkromné, z dôvodu ich významu pre spoločnosť (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Výbor poznamenáva, že žiadnu stratégiu v oblasti kybernetickej bezpečnosti nemožno oddeliť od širokého povedomia a bezpečného správania všetkých používateľov. Z tohto dôvodu musí byť každá technologická iniciatíva sprevádzaná zodpovedajúcimi informačnými a osvetovými kampaňami s cieľom vytvoriť „kultúru digitálnej bezpečnosti“ (7). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor súhlasí so všeobecnými cieľmi návrhu a uvedomuje si, že špecifické aspekty fungovania budú predmetom neskoršej analýzy. No keďže ide o nariadenie, sa domnieva, že citlivé aspekty týkajúce sa riadenia, financovania a dosiahnutia vopred stanovených cieľov by sa mali stanoviť vopred. Je dôležité, aby budúca sieť a budúce centrum v čo možno najväčšej miere vychádzali z kybernetických schopností a odborných znalostí jednotlivých členských štátov, a aby sa v centre, ktoré sa má zriadiť, nesústredili všetky právomoci. Takisto treba zabrániť prekrývaniu oblastí pôsobnosti budúcej siete a centra s existujúcimi mechanizmami spolupráce a inštitúciami. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV pripomína, že vo svojom stanovisku TEN/646 k aktu o kybernetickej bezpečnosti (8) navrhuje trojstrannú spoluprácu medzi Európskou komisiou, členskými štátmi a odvetvím v rámci verejno-súkromného partnerstva, so zapojením MSP, zatiaľ čo súčasná štruktúra, ktorej právna forma sa musí dôkladnejšie preskúmať, v podstate zabezpečuje verejno-verejné partnerstvo medzi Európskou komisiou a členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV podporuje rozšírenie spolupráce na sféru priemyslu – zahrnutím ho v budúcnosti do správnej rady – na základe pevných záväzkov v oblasti vedy a investícií. Vytvorenie odvetvovej a vedeckej poradnej rady nemôže zaručiť stály dialóg s podnikmi, spotrebiteľmi a inými zainteresovanými stranami. Okrem toho v novom kontexte, ktorý vypracovala Komisia, nie je jasné, akú úlohu bude mať Európska organizácia pre kybernetickú bezpečnosť (ECSO), ktorá bola vytvorená v júni 2016 na podnet Komisie ako jej protiváha a ktorej sieťový kapitál a znalosti by nemali byť rozptýlené. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | V prípade trojstrannej spolupráce je dôležité venovať pozornosť spoločnostiam pochádzajúcim z tretích krajín. EHSV predovšetkým zdôrazňuje, že táto spolupráca by sa mala zakladať na prísnom mechanizme na zabránenie prítomnosti podnikov z krajín mimo EÚ, ktoré by mohli predstavovať prekážku pre bezpečnosť a autonómiu Únie. V tejto súvislosti by sa mali uplatňovať aj súvisiace ustanovenia EDIDP (9). |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EHSV zároveň uznáva, že niektoré podniky, ktoré síce pochádzajú z krajín mimo EÚ, avšak sú už dlhodobo usadené na európskej pôde a plne sa podieľajú na európskej technologickej a priemyselnej základni, by mohli byť pre projekty Únie veľmi užitočné a mali by mať k nim prístup za predpokladu, že členské štáty zavedú primerané detekčné a kontrolné mechanizmy a že sa bude dodržiavať zásada reciprocity a povinnosť zachovávať dôvernosť. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Kybernetická bezpečnosť musí byť spoločným záväzkom všetkých členských štátov, ktoré sa preto musia zúčastňovať na správnej rade, pričom treba stanoviť podmienky tejto účasti. Je tiež dôležité, aby všetky štáty finančne a primeraným spôsobom prispeli k iniciatíve Komisie. Pokiaľ ide o finančný príspevok členských štátov, mohlo by sa čerpať z pridelených finančných prostriedkov EÚ pre každý z nich. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV súhlasí s tým, že každý členský štát môže vymenovať svojho vlastného zástupcu do správnej rady európskeho kompetenčného centra. Výbor odporúča, aby sa v životopisných profiloch národných zástupcov jednoznačne uvádzali strategické a technologické kompetencie spolu s kompetenciami v oblasti riadenia, administratívy a rozpočtu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | V návrhu by sa malo lepšie objasniť, akým spôsobom bude centrum schopné zasahovať do koordinácie financovania programov Digitálna Európa a Horizont Európa, čo je stále predmetom rokovaní, a predovšetkým to, akými usmerneniami sa bude riadiť prípadné verejné obstarávanie a zadávanie verejných zákaziek. Tento aspekt je nevyhnutný, aby sa zabránilo duplicite alebo prekrývaniu. Okrem toho sa na zvýšenie finančného krytia odporúča rozšíriť súčinnosť s ostatnými finančnými nástrojmi EÚ (napr. regionálne fondy, štrukturálne fondy, NPE, ERF, InvestEU...). Výbor dúfa, že sieť národných centier bude zapojená do riadenia a koordinácie fondov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV konštatuje, že poradná rada by mala byť zložená zo 16 členov a že sa neobjasňujú mechanizmy, ktoré by mali zaistiť vstupy podnikateľskej sféry, akademickej obce, výskumu a spotrebiteľov. Výbor sa domnieva, že by bolo užitočné a vhodné, aby sa členovia tejto rady vyznačovali rozsiahlymi znalosťami danej problematiky a vyváženým spôsobom zastupovali rôzne zainteresované sektory. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV považuje za nevyhnutné definovať spôsoby spolupráce a vzťahy medzi európskym centrom a národnými centrami. Okrem toho je dôležité, aby národné centrá financovala EÚ, aspoň pokiaľ ide o administratívne náklady, čím sa uľahčí administratívna harmonizácia a harmonizácia kompetencií s cieľom znížiť rozdiely medzi členskými štátmi EÚ. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | V súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami (10) EHSV zdôrazňuje význam vzdelávania a odbornej prípravy založenej na excelentnosti v oblasti ľudských zdrojov v odvetví kybernetickej bezpečnosti, a to aj prostredníctvom špecifických školských, vysokoškolských a postgraduálnych odborov. Je tiež dôležité poskytnúť primeranú finančnú podporu MSP a startupom v tomto odvetví (11), ktoré sú nevyhnutné pre rozvoj špičkového výskumu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné lepšie objasniť príslušné oblasti právomocí a rozlišovanie medzi mandátom centra a agentúry ENISA, pričom treba jasne vymedziť aj spôsoby spolupráce a vzájomnej podpory a zabrániť prekrývaniu kompetencií a zdvojovaniu úsilia (12). V návrhu nariadenia sa stanovuje prítomnosť delegáta agentúry ENISA ako stáleho pozorovateľa v správnej rade, ale táto prítomnosť nie je zárukou štruktúrovaného dialógu medzi týmito dvoma orgánmi. Podobné problémy vznikajú aj v súvislosti s inými orgánmi v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sú EDA, EUROPOL a CERT-EU. Z tohto hľadiska je zaujímavé memorandum o porozumení, ktoré v máji 2018 podpísali agentúry ENISA, EDA, Europol a CERT-EU. |
| --- | --- |

4.13.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  JOIN(2013) 1 final.

1

(2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných systémov v Únii (Ú. v. EÚ L 194, 19.7.2016, s. 1).

2

(3)  JOIN(2017) 450 final.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

4

(5)  Informačná správa na tému Využívanie médií na ovplyvnenie sociálnych a politických procesov v EÚ a východných susedných krajinách, Vareikytė, 2014.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

8

(9)  COM(2017) 294.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 64.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

12

---

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/68

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa upravuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti [zmenená smernicou (EÚ) 2018/2002] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 [riadenie energetickej únie] z dôvodu vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie

[COM(2018)744 final – 2018/0385 (COD)]

(2019/C 159/11)

Hlavný spravodajca: Séamus BOLAND

| Konzultácia | Európsky parlament, 15.11.2018
  Rada Európskej únie, 26.11.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1, článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Rozhodnutie predsedníctva | 11.12.2018 |
| Prijaté v pléne | 23.1.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 106/0/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 15.11.2018

Rada Európskej únie, 26.11.2018

Právny základ

článok 192 ods. 1, článok 194 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Rozhodnutie predsedníctva

11.12.2018

Prijaté v pléne

23.1.2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

106/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh na zmenu právnych predpisov EÚ v oblasti energetickej efektívnosti vzhľadom na to, že zmeny sú potrebné v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV uznáva, že zmeny sú technickej povahy a víta skutočnosť, že umožnia novej EÚ s 27 členmi, aby naďalej pokračovala vo vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (1) o energetickej efektívnosti a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (2) o riadení energetickej únie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta skutočnosť, že navrhované zmeny nebudú mať vplyv na ďalšiu dynamiku príslušných smerníc v oblasti energetiky, ako sa uvádza v politickej dohode uverejnenej v júni 2018. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby EÚ vyzvala Spojené kráľovstvo, aby sa po svojom vystúpení z EÚ zosúladilo s cieľmi obsiahnutými v dohode o cieľoch stanovených v smernici. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča, aby sa Európska komisia zaviazala zaviesť komplexnú celoeurópsku komunikačnú stratégiu, ktorá zabezpečí, že sa bezodkladne dosiahnu ciele smernice o energetickej efektívnosti a nariadenia o riadení energetickej únie, najmä po vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV dôrazne odporúča, aby EÚ využila všetky príležitosti na zapojenie občianskej spoločnosti do plnenia cieľov v oblasti energetickej efektívnosti vrátane úprav, ktoré si vyžiada brexit. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby sa Komisia náležite snažila zabezpečiť, že v dôsledku týchto zmien nevzniknú neželané následky, pokiaľ ide o rozpočet alebo ľudské práva. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Smernica EÚ o energetickej efektívnosti a nariadenie o riadení energetickej únie sú základnými nástrojmi na zabezpečenie toho, aby EÚ plnila svoje záväzky na dosiahnutie cieľov energetickej efektívnosti do roku 2030, a tým dodržiavala svoje environmentálne záväzky dohodnuté v rámci rôznych medzinárodných dohôd. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V rámci prípravy na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie navrhla Európska komisia zmenu právnych predpisov EÚ v oblasti energetickej efektívnosti a nariadenia o riadení energetickej únie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Potreba tohto návrhu vychádza zo skutočnosti, že údaje o spotrebe energie, ktoré sú načrtnuté v revidovanej smernici o energetickej efektívnosti a nariadení o riadení energetickej únie sú založené na situácii v Únii s 28 štátmi, a preto ich treba zmeniť tak, aby zodpovedali situácii v novej Únii s 27 členmi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Tento návrh nebude mať vplyv na ciele EÚ v oblasti energetickej efektívnosti, ako sa uvádza v politickej dohode z júna 2018, v ktorej sa zdôrazňuje záväzok zameraný na dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti do roku 2030 na úrovni 32,5 %. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Súvisiace informácie

| 3.1. | Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska sa v referende o členstve v EÚ 23. júna 2016 rozhodlo pre vystúpenie z EÚ. Toto rozhodnutie zahŕňa aj územie Gibraltáru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Spojené kráľovstvo predložilo 29. marca 2017 oznámenie o svojom zámere vystúpiť z Únie. Znamená to, že pokiaľ ratifikovaná dohoda o vystúpení nestanoví iný dátum, od 30. marca 2019 („deň vystúpenia“) sa na Spojené kráľovstvo prestanú uplatňovať všetky primárne a sekundárne právne predpisy Únie. Spojené kráľovstvo sa potom stane treťou krajinou. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cieľom smernice o energetickej efektívnosti je dosiahnutie cieľa energetickej efektívnosti na úrovni 32,5 % do roku 2030 tým, že sa od členských štátov vyžaduje, aby stanovili indikatívne národné príspevky v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Preto sa od členských štátov očakáva, že zohľadnia prognózy týkajúce sa spotreby energie v Únii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Návrh sa odvoláva na nariadenie o riadení energetickej únie, v ktorom sa od členských štátov tiež vyžaduje, aby pri stanovovaní výšky svojich príspevkov k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti do roku 2030 zohľadnili spotrebu energie v Únii v roku 2030. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Keďže v nariadení o riadení energetickej únie sa opakujú absolútne hodnoty zo smernice o energetickej efektívnosti, tieto hodnoty sa musia náležite upraviť. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Prognózy EÚ poukazujú na to, že primárna spotreba energie v roku 2030 nesmie byť vyššia ako 1,273 Mtoe (miliónov ton ekvivalentu ropy) a konečná spotreba energie nesmie byť vyššia ako 956 Mtoe. Rovnaké prognózy pre EÚ s 27 členmi poukážu na to, že primárna spotreba energie v roku 2030 nesmie byť vyššia ako 1,128 Mtoe (miliónov ton ekvivalentu ropy) a konečná spotreba energie nesmie byť vyššia ako 846 Mtoe. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zásada subsidiarity (článok 5 ods. 3 ZEÚ) a zásada proporcionality (článok 5 ods. 4 ZEÚ) boli v návrhu v plnej miere dodržané, najmä preto, že ide len o technické zmeny, ktoré nemajú vplyv na právne predpisy, ktoré už boli prijaté. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Všetky zainteresované strany už akceptovali, že tieto technické zmeny sú potrebné a umožnia novej Európskej únii s 27 členmi plniť ciele stanovené v príslušných smerniciach. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Pripomienky EHSV

| 4.1. | Je jasné, že cieľom tohto návrhu je dosiahnuť nevyhnutné technické zmeny príslušných právnych predpisov EÚ v oblasti energetickej efektívnosti a riadenia energetickej únie v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z Európskej únie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vzhľadom na nedávne stanoviská EHSV o riadení energetickej únie (3) a revízii smernice o energetickej efektívnosti (4) (pán Manoliu) je tiež zrejmé, že všetky odporúčania uvedené v týchto stanoviskách zostávajú plne platné a EHSV ich musí dôrazne podporovať. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Výbor síce akceptuje, že návrh nemá žiadny vplyv na širšie otázky, ako napríklad rozpočet alebo ľudské práva, no napriek tomu je potrebné zabezpečiť obozretnosť v tejto oblasti, aby sa vylúčili všetky neželané dôsledky, ktoré by mohli ovplyvniť rozpočet alebo ľudské práva. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV víta skutočnosť, že sa v plnej miere dodržali zásady subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Uznáva, že návrh je určený na úpravu existujúcich právnych predpisov v oblasti energetiky a že pevné záväzky týkajúce sa niektorých cieľov sú naďalej platné. Treba však poznamenať, že výsledky môžu byť ovplyvnené tým, či Spojené kráľovstvo bude naďalej plniť rovnaké ciele ako zvyšných 27 členských štátov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V tejto súvislosti EHSV odporúča, aby sa zaviedla dôrazná komunikačná stratégia navrhnutá s cieľom zabezpečiť, že medzi zainteresovanými stranami nebude dochádzať k nedorozumeniam spôsobeným blížiacim sa brexitom, pokiaľ ide o záväzok a vykonávanie plánov, ktoré už boli dohodnuté medzi členskými štátmi v záujme dosiahnutia určitých cieľov v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV konštatuje, že navrhované zmeny majú technický charakter a nevyžadujú si konzultácie s verejnosťou. Zároveň však dôrazne odporúča, aby sa využili všetky príležitosti na zapojenie občianskej spoločnosti s cieľom dosiahnuť podporu vládnych plánov vykonávania. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV konštatuje, že tieto technické zmeny sú nevyhnutné, a domnieva sa, že posilnia vykonávanie smernice. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV víta skutočnosť, že predbežná dohoda o revízii smernice o energetickej efektívnosti z júna 2018 nebude týmto rozhodnutím ovplyvnená. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Okrem potreby zabezpečiť zavedenie komunikačnej stratégie s cieľom rozptýliť akékoľvek nejasnosti, pokiaľ ide o pokračujúce vykonávanie smernice, je EHSV presvedčený, že návrh výrazne neovplyvní plány členských štátov na dosiahnutie stanovených cieľov. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 34.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 42.

4

---

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/71 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/71

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a (EÚ) č. 1307/2013, pokiaľ ide o určité pravidlá týkajúce sa priamych platieb a podpory rozvoja vidieka na roky 2019 a 2020

[COM(2018) 817 final – 2018/04143(COD)]

(2019/C 159/12)

| Konzultácia | Európsky parlament, 13.12.2018
  Rada EÚ, 14.12.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 23.1.2019 |
| Plenárne zasadnutie č. | 540 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 175/1/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 13.12.2018

Rada EÚ, 14.12.2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

23.1.2019

Plenárne zasadnutie č.

540

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

175/1/5

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 540. plenárnom zasadnutí 23. a 24. januára 2019 (schôdza z 23. januára 2019) rozhodol 175 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 23. januára 2019

Predseda

Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

Korigendá

Európsky hospodársky a sociálny výbor

| 10.5.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 159/72 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 159/72

---

Korigendum k Stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) [COM(2016) 683 final – 2016/0336 (CNS)] – Návrh smernice Rady o spoločnom základe dane z príjmov právnických osôb [COM(2016) 685 final – 2016/0337 (CNS)]

(
  Úradný vestník Európskej únie C 434 z 15. decembra 2017
  )

(2019/C 159/13)

Na strane 58 sa odsek 1.5 nahrádza takto:

| «1.5. | Al igual que en 2011, el CESE recomienda revisar la fórmula de reparto de la BICCIS. La Comisión y los Estados miembros deberían reflexionar sobre la pertinencia de excluir o no la propiedad intelectual de la fórmula de reparto. Las ventas por destino clave también podrían necesitar cambios para garantizar la equidad en la aplicación. El Comité expresa su preocupación por el hecho de que la operación propuesta de incluir las ventas en la clave de reparto dará lugar, en muchos de los Estados miembros exportadores más pequeños, a la pérdida de cantidades importantes de ingresos imponibles en beneficio de los Estados miembros consumidores más grandes. El CESE considera que la propuesta debería aspirar a una fórmula equitativa y evitar efectos de desequilibrio sistemático.». |
| --- | --- |

«1.5.

---