# Jurnalul Oficial C 110/22 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 110 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6222 martie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 110

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6222 martie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 539-a sesiune plenară a CESE, 12.12.2018-13.12.2018 |
| 2019/C 110/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Costurile neimigrării și ale neintegrării [aviz din proprie inițiativă] | 1 |
| 2019/C 110/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Bioeconomia durabilă favorabilă incluziunii – noi oportunități pentru economia europeană (aviz din proprie inițiativă) | 9 |
| 2019/C 110/03 | Avizul Comitetului Economic şi Social European pe tema Facilitarea accesului actorilor nestatali la finanțarea combaterii schimbărilor climatice (aviz din proprie inițiativă) | 14 |
| 2019/C 110/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Situația femeilor de etnie romă (aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European) | 20 |
| 2019/C 110/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Egalitatea de șanse între femei și bărbați pe piețele europene ale forței de muncă (aviz exploratoriu, la solicitarea Parlamentului European) | 26 |
| 2019/C 110/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor (aviz exploratoriu) | 33 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 539-a sesiune plenară a CESE, 12.12.2018-13.12.2018

2019/C 110/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Costurile neimigrării și ale neintegrării [aviz din proprie inițiativă]

1

2019/C 110/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Bioeconomia durabilă favorabilă incluziunii – noi oportunități pentru economia europeană (aviz din proprie inițiativă)

9

2019/C 110/03

Avizul Comitetului Economic şi Social European pe tema Facilitarea accesului actorilor nestatali la finanțarea combaterii schimbărilor climatice (aviz din proprie inițiativă)

14

2019/C 110/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Situația femeilor de etnie romă (aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European)

20

2019/C 110/05

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Egalitatea de șanse între femei și bărbați pe piețele europene ale forței de muncă (aviz exploratoriu, la solicitarea Parlamentului European)

26

2019/C 110/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor (aviz exploratoriu)

33

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 539-a sesiune plenară a CESE, 12.12.2018-13.12.2018 |
| 2019/C 110/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI [COM(2018) 219 final] | 41 |
| 2019/C 110/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2017 [COM(2018) 482 final] | 46 |
| 2019/C 110/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1588 al Consiliului din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale [COM(2018) 398 final – 2018/0222 (NLE)] | 52 |
| 2019/C 110/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile Uniunii în urma aderării la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice [COM(2018) 365 final – 2018/0189 (COD)] | 55 |
| 2019/C 110/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), a Regulamentului (UE) nr. 1094/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale), a Regulamentului (UE) nr. 1095/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), a Regulamentului (UE) nr. 345/2013 privind fondurile europene cu capital de risc, a Regulamentului (UE) nr. 346/2013 privind fondurile europene de antreprenoriat social, a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 privind piețele instrumentelor financiare, a Regulamentului (UE) 2015/760 privind fondurile europene de investiții pe termen lung, a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului și al Consiliului privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și a Regulamentului (UE) 2017/1129 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată și a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului [COM(2018) 646 final – 2017/0230 (COD)] | 58 |
| 2019/C 110/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de abrogare a Acțiunii Comune nr. 98/700/JAI a Consiliului, a Regulamentului (UE) nr. 1052/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului — O contribuție din partea Comisiei Europene la reuniunea liderilor din Salzburg, 19-20 septembrie 2018 — [COM(2018) 631 final – 2018/0330 (COD)] | 62 |
| 2019/C 110/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea diseminării conținutului online cu caracter terorist — O contribuție a Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Salzburg din 19-20 septembrie 2018[COM(2018) 640 final – 2018-0331 (COD)] | 67 |
| 2019/C 110/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în ceea ce privește o procedură de verificare legată de încălcări ale normelor de protecție a datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European [COM(2018) 636 final – 2018/0328 (COD)] | 72 |
| 2019/C 110/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare [COM(2018) 476 final] | 75 |
| 2019/C 110/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare [COM(2018) 380 final] | 82 |
| 2019/C 110/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Europa creativă (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 [COM(2018) 366 final] | 87 |
| 2019/C 110/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (program continuu) [COM(2018) 337 final] | 94 |
| 2019/C 110/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alinierea obligațiilor de raportare în domeniul politicii de mediu și de modificare a Directivelor 86/278/CEE, 2002/49/CE, 2004/35/CE, 2007/2/CE, 2009/147/CE și 2010/63/UE, a Regulamentelor (CE) nr. 166/2006 și (UE) nr. 995/2010 și a Regulamentelor (CE) nr. 338/97 și (CE) nr. 2173/2005 ale Consiliului [COM(2018) 381 final – 2018/0205 (COD)] | 99 |
| 2019/C 110/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului [COM(2018) 390 final – 2018/0210 (COD)] | 104 |
| 2019/C 110/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O Europă care oferă protecție: Aer curat pentru toți [COM(2018) 330 final] | 112 |
| 2019/C 110/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1005/2008 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controlul pescuitului [COM(2018) 368 final – 2018/0193 (COD)] | 118 |
| 2019/C 110/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/106/CE privind nivelul minim de formare a navigatorilor și de abrogare a Directivei 2005/45/CE [COM(2018) 315 final – 2018/0162 (COD)] | 125 |
| 2019/C 110/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a programului pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru perioada 2021-2025 de completare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa[COM(2018) 437 final – 2018/0226 (NLE)] | 132 |
| 2019/C 110/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2007/198/Euratom de înființare a întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, cu oferirea unor avantaje conexe [COM(2018) 445 final – 2018/0235 (NLE)] | 136 |
| 2019/C 110/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a programului de asistență pentru dezafectarea nucleară a centralei nucleare Ignalina din Lituania (programul Ignalina) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1369/2013 al Consiliului [COM(2018) 466 final – 2018/0251 (NLE)] și propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unui program financiar specific pentru dezafectarea instalațiilor nucleare și gestionarea deșeurilor radioactive și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1368/2013 al Consiliului [COM(2018) 467 final – 2018/0252 (NLE)] și privind Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind evaluarea și implementarea programelor de asistență ale UE pentru dezafectare nucleară în Bulgaria, Slovacia și Lituania [COM(2018) 468 final] | 141 |
| 2019/C 110/27 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recomandarea de decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru o convenție de stabilire a unei instanțe multilaterale pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții [COM(2017) 493 final] | 145 |
| 2019/C 110/28 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA III) [COM(2018) 465 final – 2018/0247 (COD)] | 156 |
| 2019/C 110/29 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și Instrumentul european pentru securitate nucleară [COM(2018) 460 final – 2018/0243 (COD)] | 163 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 539-a sesiune plenară a CESE, 12.12.2018-13.12.2018

2019/C 110/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI [COM(2018) 219 final]

[COM(2018) 219 final]

41

2019/C 110/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2017 [COM(2018) 482 final]

[COM(2018) 482 final]

46

2019/C 110/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1588 al Consiliului din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale [COM(2018) 398 final – 2018/0222 (NLE)]

[COM(2018) 398 final – 2018/0222 (NLE)]

52

2019/C 110/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile Uniunii în urma aderării la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice [COM(2018) 365 final – 2018/0189 (COD)]

[COM(2018) 365 final – 2018/0189 (COD)]

55

2019/C 110/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), a Regulamentului (UE) nr. 1094/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale), a Regulamentului (UE) nr. 1095/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), a Regulamentului (UE) nr. 345/2013 privind fondurile europene cu capital de risc, a Regulamentului (UE) nr. 346/2013 privind fondurile europene de antreprenoriat social, a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 privind piețele instrumentelor financiare, a Regulamentului (UE) 2015/760 privind fondurile europene de investiții pe termen lung, a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului și al Consiliului privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și a Regulamentului (UE) 2017/1129 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată și a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului [COM(2018) 646 final – 2017/0230 (COD)]

[COM(2018) 646 final – 2017/0230 (COD)]

58

2019/C 110/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de abrogare a Acțiunii Comune nr. 98/700/JAI a Consiliului, a Regulamentului (UE) nr. 1052/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului — O contribuție din partea Comisiei Europene la reuniunea liderilor din Salzburg, 19-20 septembrie 2018 — [COM(2018) 631 final – 2018/0330 (COD)]

[COM(2018) 631 final – 2018/0330 (COD)]

62

2019/C 110/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea diseminării conținutului online cu caracter terorist — O contribuție a Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Salzburg din 19-20 septembrie 2018[COM(2018) 640 final – 2018-0331 (COD)]

[COM(2018) 640 final – 2018-0331 (COD)]

67

2019/C 110/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în ceea ce privește o procedură de verificare legată de încălcări ale normelor de protecție a datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European [COM(2018) 636 final – 2018/0328 (COD)]

[COM(2018) 636 final – 2018/0328 (COD)]

72

2019/C 110/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare [COM(2018) 476 final]

[COM(2018) 476 final]

75

2019/C 110/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare [COM(2018) 380 final]

[COM(2018) 380 final]

82

2019/C 110/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Europa creativă (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 [COM(2018) 366 final]

[COM(2018) 366 final]

87

2019/C 110/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (program continuu) [COM(2018) 337 final]

[COM(2018) 337 final]

94

2019/C 110/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alinierea obligațiilor de raportare în domeniul politicii de mediu și de modificare a Directivelor 86/278/CEE, 2002/49/CE, 2004/35/CE, 2007/2/CE, 2009/147/CE și 2010/63/UE, a Regulamentelor (CE) nr. 166/2006 și (UE) nr. 995/2010 și a Regulamentelor (CE) nr. 338/97 și (CE) nr. 2173/2005 ale Consiliului [COM(2018) 381 final – 2018/0205 (COD)]

[COM(2018) 381 final – 2018/0205 (COD)]

99

2019/C 110/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului [COM(2018) 390 final – 2018/0210 (COD)]

[COM(2018) 390 final – 2018/0210 (COD)]

104

2019/C 110/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O Europă care oferă protecție: Aer curat pentru toți [COM(2018) 330 final]

[COM(2018) 330 final]

112

2019/C 110/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1005/2008 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controlul pescuitului [COM(2018) 368 final – 2018/0193 (COD)]

[COM(2018) 368 final – 2018/0193 (COD)]

118

2019/C 110/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/106/CE privind nivelul minim de formare a navigatorilor și de abrogare a Directivei 2005/45/CE [COM(2018) 315 final – 2018/0162 (COD)]

[COM(2018) 315 final – 2018/0162 (COD)]

125

2019/C 110/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a programului pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru perioada 2021-2025 de completare a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa[COM(2018) 437 final – 2018/0226 (NLE)]

[COM(2018) 437 final – 2018/0226 (NLE)]

132

2019/C 110/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2007/198/Euratom de înființare a întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, cu oferirea unor avantaje conexe [COM(2018) 445 final – 2018/0235 (NLE)]

[COM(2018) 445 final – 2018/0235 (NLE)]

136

2019/C 110/26

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a programului de asistență pentru dezafectarea nucleară a centralei nucleare Ignalina din Lituania (programul Ignalina) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1369/2013 al Consiliului [COM(2018) 466 final – 2018/0251 (NLE)] și propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unui program financiar specific pentru dezafectarea instalațiilor nucleare și gestionarea deșeurilor radioactive și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1368/2013 al Consiliului [COM(2018) 467 final – 2018/0252 (NLE)] și privind Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind evaluarea și implementarea programelor de asistență ale UE pentru dezafectare nucleară în Bulgaria, Slovacia și Lituania [COM(2018) 468 final]

[COM(2018) 466 final – 2018/0251 (NLE)]

[COM(2018) 467 final – 2018/0252 (NLE)]

[COM(2018) 468 final]

141

2019/C 110/27

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recomandarea de decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru o convenție de stabilire a unei instanțe multilaterale pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții [COM(2017) 493 final]

[COM(2017) 493 final]

145

2019/C 110/28

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA III) [COM(2018) 465 final – 2018/0247 (COD)]

[COM(2018) 465 final – 2018/0247 (COD)]

156

2019/C 110/29

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și Instrumentul european pentru securitate nucleară [COM(2018) 460 final – 2018/0243 (COD)]

[COM(2018) 460 final – 2018/0243 (COD)]

163

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 539-a sesiune plenară a CESE, 12.12.2018-13.12.2018

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Costurile neimigrării și ale neintegrării”

[aviz din proprie inițiativă]

(2019/C 110/01)

| Raportor: | domnul Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul José Antonio MORENO DÍAZ |

Raportor:

domnul Pavel TRANTINA

Coraportor:

domnul José Antonio MORENO DÍAZ

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 7.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 149/9/13 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

7.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

149/9/13

1.   Rezumatul concluziilor și recomandărilor

| 1.1. | CESE consideră că imigrația are o influență pozitivă asupra populației și a creșterii forței de muncă. În cazul în care creșterea naturală a populației devine negativă, imigrația poate contribui la menținerea totalului populației și al forței de muncă la un nivel constant. Cu siguranță, imigrația nu este soluția finală pentru abordarea consecințelor îmbătrânirii demografice în Europa. Cu toate acestea, ar putea fi un remediu și pentru lipsa forței de muncă și de competențe, care nu are legătură cu procesele demografice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Un scenariu al neimigrării în Europa ar însemna că:






  — | Economiile statelor membre ar fi afectate în mod substanțial; piețele locurilor de muncă s-ar putea confrunta cu o presiune greu de suportat, industrii întregi ar da faliment, producția agricolă ar scădea, construcțiile nu ar putea să țină pasul cu cererea. |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

Economiile statelor membre ar fi afectate în mod substanțial; piețele locurilor de muncă s-ar putea confrunta cu o presiune greu de suportat, industrii întregi ar da faliment, producția agricolă ar scădea, construcțiile nu ar putea să țină pasul cu cererea.

| — | Provocările demografice s-ar agrava; sistemele de pensii ar putea deveni nesustenabile, sectorul sănătății și îngrijirii ar putea să se prăbușească, depopularea anumitor zone ar putea evolua într-un ritm rapid; în practică, coeziunea socială ar fi subminată. |
| --- | --- |

—

Provocările demografice s-ar agrava; sistemele de pensii ar putea deveni nesustenabile, sectorul sănătății și îngrijirii ar putea să se prăbușească, depopularea anumitor zone ar putea evolua într-un ritm rapid; în practică, coeziunea socială ar fi subminată.

| — | O interzicere totală a migrației legale ar conduce, în mod inerent, la o creștere a tentativelor de migrație neregulamentară; la rândul său, aceasta ar conduce la suprasecuritizare, suprarepresiune și supracontrol, generând costuri enorme; ar încuraja piețele negre ale locurilor de muncă, exploatarea și sclavia modernă și încercările disperate de reîntregire a familiei. |
| --- | --- |

—

O interzicere totală a migrației legale ar conduce, în mod inerent, la o creștere a tentativelor de migrație neregulamentară; la rândul său, aceasta ar conduce la suprasecuritizare, suprarepresiune și supracontrol, generând costuri enorme; ar încuraja piețele negre ale locurilor de muncă, exploatarea și sclavia modernă și încercările disperate de reîntregire a familiei.

| — | Rasismul și xenofobia ar înflori chiar mai mult decât în prezent; persoanele deja stabilite provenind din familii de migranți, inclusiv cele ce reprezintă a doua sau a treia generație, ar deveni ținte ale neîncrederii și nedreptăților din partea populației. |
| --- | --- |

—

Rasismul și xenofobia ar înflori chiar mai mult decât în prezent; persoanele deja stabilite provenind din familii de migranți, inclusiv cele ce reprezintă a doua sau a treia generație, ar deveni ținte ale neîncrederii și nedreptăților din partea populației.

| 1.3. | În schimb, în țările-gazdă pot fi identificate următoarele beneficii ale migrației: posturile vacante pot fi ocupate, iar lacunele în materie de competențe pot fi eliminate, creșterea economică poate fi susținută, iar serviciile adresate populației vârstnice pot fi menținute atunci când nu există destul de mulți tineri la nivel local. Disparitățile în materie de pensii pot fi eliminate prin contribuțiile noilor lucrători migranți tineri. Imigranții aduc energie și inovație. Țările-gazdă sunt îmbogățite de diversitatea culturală și etnică. Zonele afectate de depopulare pot fi readuse la viață, inclusiv școlile, care pot fi transformate. Țările de origine beneficiază de remiteri de bani (sume trimise acasă de către migranți), care depășesc ajutorul extern. Migranții repatriați aduc economii, competențe și contacte internaționale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Realizarea întregului potențial al migrației necesită o abordare care, printre altele, trebuie să utilizeze mai bine competențele populației migrante. CESE este convins că acest lucru trebuie susținut cu politici și mecanisme adecvate de validare a competențelor și solicită UE și statelor membre să sprijine elaborarea rapidă a acestora. În plus, o punere în aplicare adecvată a parteneriatelor în materie de competențe cu țările terțe ar fi reciproc avantajoasă pentru UE și pentru țările de origine ale migranților. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | UE ar trebui să adopte politici și măsuri care să susțină migrația sigură, legală și regulamentară și, de asemenea, să consolideze incluziunea și coeziunea socială. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Neintegrarea implică riscuri și costuri economice, socioculturale și politice. Prin urmare, investițiile în integrarea migranților reprezintă cea mai bună poliță de asigurare împotriva viitoarelor potențiale costuri, probleme și tensiuni. Politicile publice ar trebui să abordeze temerile, preocupările și îngrijorările diferitelor segmente ale populației din societățile din Uniune, pentru a evita discursurile anti-UE și xenofobe. În acest sens, politicile relevante ar trebui să includă o serie de obligații clare, consecvente și motivate ale migranților înșiși, dar și o denunțare consecventă a retoricii și a comportamentelor antimigrație. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază faptul că promovarea integrării este esențială pentru consolidarea valorilor și principiilor fundamentale ale UE, dintre care diversitatea, egalitatea și nediscriminarea sunt cruciale. Integrarea se referă la întreaga societate, inclusiv la migranții care se stabilesc într-o țară-gazdă, indiferent de statutul sau originea lor. Cu toate acestea, sunt necesare politici speciale pentru persoanele cu vulnerabilități speciale (cum ar fi refugiații), iar cele mai bune rezultate ar putea fi obținute mai degrabă printr-un sprijin orientat bazat pe comunitate și personalizat, decât printr-o abordare nediferențiată. Prin urmare, este imperativ ca statele membre ale UE să învețe unele de la celelalte și să depună eforturi în mod sincer pentru a promova un mediu în care integrarea migranților să poată fi realizată și să se evite riscurile. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Contextul și obiectivele avizului

| 2.1. | Cele mai mari fluxuri de migrație din Europa de la cel de-al Doilea Război Mondial i-au îngrijorat pe cetățeni cu privire la posibilitatea altor fluxuri ulterioare de migrație necontrolată și au subliniat importanța unei abordări comune în lupta împotriva migrației neregulamentare și asigurarea capacității UE de a acționa. Statele membre ale UE se confruntă cu provocări în ceea ce privește gestionarea, finanțarea și comunicarea migrației, precum și cu temerile cetățenilor în legătură cu acestea. Deși unii politicieni au profitat de această situație, CESE este convins că scenariul privind migrația trebuie modificat urgent și că trebuie să se revină la o dezbatere rațională bazată pe fapte. Refugiații și migranții nu ar trebui să fie priviți ca o amenințare, ci ca o oportunitate pentru modelul social și economic al Europei. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Politicile actuale care plasează controlul migrației în fruntea agendei de politică externă subminează poziția UE în relațiile externe, făcând-o predispusă la șantaj și la pierderea credibilității în materie de drepturi ale omului. CESE are convingerea că UE și statele membre trebuie să depășească modelul actual și să se asigure că promovează căi de intrare oficiale, care să faciliteze migrația legală și integrarea cu succes. Rutele sigure și legale pot atenua presiunea exercitată asupra sistemului de azil din UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În același timp, atât timp cât piețele din UE vor alimenta cererea de forță de muncă, va exista migrație, legală sau de alt tip. În anumite profesii, cel puțin, cererea va crește (sectorul îngrijirii, activitatea casnică, serviciile sociale, construcții etc.) (1). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În cadrul ediției din 2017 a Zilelor societății civile, care a avut loc în iunie, Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Federica Mogherini, a rostit un discurs programatic pe tema „Europa globală și rolul său în asigurarea păcii și stabilității” (2). În intervenția sa, ea a susținut că Europa are nevoie de migrație din motive economice și culturale. Ea a sugerat CESE să elaboreze un studiu sau un raport privind costurile nemigrării, deoarece este de părere că anumite sectoare ale economiilor europene ar fi paralizate dacă toți migranții ar dispărea de la o zi la alta. Raportul ar urmă să transmită punctele de vedere ale actorilor economici și sociali cu privire la modul în care ar arăta Europa fără migranți. Prezentul aviz din proprie inițiativă reprezintă o urmare dată acestei invitații. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Migrația are multe fețe: ea poate fi legală, ilegală sau, după cum s-a întâmplat în ultimii trei ani, umanitară, ca urmare a războiului din Siria și din alte părți ale lumii. Fluxurile de migrație sunt, de asemenea, mixte, forța de muncă putând fi sezonieră, necalificată sau înalt calificată. Acest document se axează în principal pe o migrație a forței de muncă sigură, legală și sprijinită de UE (și pe reîntregirea familiilor); totuși, ține seama și de alte forme de imigrație în UE și de potențiala contribuție a migranților care provin dintr-un flux de migrație (temporar) umanitar (solicitanți de azil) și a celor care fac parte dintr-un flux de migrație neregulamentară. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

3.1.   Date demografice – o populație în vârstă și în scădere în UE

| 3.1.1. | La începutul secolului al XXI-lea, Europa se confruntă cu îmbătrânirea populației, cu populații indigene în stagnare sau chiar în declin, cu o rată ridicată a șomajului și, în cazul unora dintre membrii săi cei mai importanți, inclusiv cu o creștere economică lentă. În același timp, Europa rămâne una dintre destinațiile principale pentru migrație (3). |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Modificările privind dimensiunea forței de muncă prezintă una dintre principalele provocări pentru Uniunea Europeană. Deși oferta de forță de muncă (dimensiunea forței de muncă) nu se dezvoltă independent de cererea de forță de muncă, traiectoriile sale viitoare pot fi estimate prin combinarea diferitelor scenarii ale participării forței de muncă cu previziunile demografice, astfel cum au fost identificate de autorii Fișei cu date demografice europene 2018 (4). Forța de muncă actuală din Uniunea Europeană cuprinde aproximativ 245 de milioane de lucrători. Pentru a estima oferta de forță de muncă viitoare până în 2060, autorii au definit trei scenarii privind participarea forței de muncă, care variază între 214, 227 sau 245 de milioane de lucrători. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Alte previziuni, cum ar fi cele prezentate în fișa informativă a Comisiei Europene pentru Summitul social de la Göteborg din 2017, susțin că, în 2060, pentru fiecare persoană în vârstă vor exista două persoane având vârsta de muncă. În prezent, există patru. Această situație prezintă riscuri majore pentru menținerea modelului social european așa cum îl știm în prezent. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Pe de altă parte, imigrația are o influență pozitivă asupra populației și asupra creșterii forței de muncă. În cazul în care creșterea naturală a populației devine negativă, imigrația poate contribui la menținerea totalului populației și a forței de muncă la un nivel constant. Imigrația ar putea fi un remediu și pentru lipsa forței de muncă și de competențe care nu are legătură cu procesele demografice. Cu toate acestea, astfel cum susține Institutul de Economie Internațională din Hamburg (HWWI) în raportul său The Costs and Benefits of European Immigration („Costurile și beneficiile imigrației europene”) (5), imigrația nu este soluția finală pentru abordarea consecințelor îmbătrânirii demografice în Europa (întrucât și migranții îmbătrânesc). |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Potențialul migrației forței de muncă din țările terțe

Pot fi identificate următoarele efecte (6):

| 3.2.1. | Asupra țărilor-gazdă:






  — | Posturile vacante pot fi ocupate, iar lacunele în materie de competențe pot fi eliminate. |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

—

Posturile vacante pot fi ocupate, iar lacunele în materie de competențe pot fi eliminate.

| — | Creșterea economică poate fi susținută. |
| --- | --- |

—

Creșterea economică poate fi susținută.

| — | Serviciile adresate populației vârstnice pot fi menținute atunci când nu există destul de mulți tineri la nivel local. |
| --- | --- |

—

Serviciile adresate populației vârstnice pot fi menținute atunci când nu există destul de mulți tineri la nivel local.

| — | Disparitățile în materie de pensii pot fi reduse prin contribuțiile noilor lucrători migranți tineri, care plătesc și ei impozite. |
| --- | --- |

—

Disparitățile în materie de pensii pot fi reduse prin contribuțiile noilor lucrători migranți tineri, care plătesc și ei impozite.

| — | Imigranții aduc energie și inovație. |
| --- | --- |

—

Imigranții aduc energie și inovație.

| — | Țările-gazdă sunt îmbogățite de diversitatea culturală și etnică. |
| --- | --- |

—

Țările-gazdă sunt îmbogățite de diversitatea culturală și etnică.

| — | Zonele afectate de depopulare pot fi readuse la viață, inclusiv școlile cu un număr de elevi tot mai mic. |
| --- | --- |

—

Zonele afectate de depopulare pot fi readuse la viață, inclusiv școlile cu un număr de elevi tot mai mic.

| 3.2.2. | Asupra țărilor de origine:






  — | Țările în curs de dezvoltare beneficiază de remiteri de bani (sume trimise acasă de către migranți) – care în prezent depășesc adesea ajutorul extern (7) –, dar și de schimburi culturale. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

—

Țările în curs de dezvoltare beneficiază de remiteri de bani (sume trimise acasă de către migranți) – care în prezent depășesc adesea ajutorul extern (7) –, dar și de schimburi culturale.

| — | Șomajul este redus, iar tinerii migranți își îmbunătățesc perspectivele de trai. |
| --- | --- |

—

Șomajul este redus, iar tinerii migranți își îmbunătățesc perspectivele de trai.

| — | Migranții repatriați aduc economii, competențe și contacte internaționale. |
| --- | --- |

—

Migranții repatriați aduc economii, competențe și contacte internaționale.

4.   Costurile neimigrării

4.1.   Susținerea creșterii economice și satisfacerea nevoilor pieței forței de muncă

| 4.1.1. | Imigrația din afara UE are atât un impact direct, cât și unul indirect asupra creșterii economice: se pare că există o corelație clară între creșterea forței de muncă prin imigrație și creșterea PIB-ului agregat. De exemplu, în ultimii ani, Suedia a acordat mii de permise de muncă dezvoltatorilor din domeniul tehnologiei informației, culegătorilor de fructe de pădure și bucătarilor. Imigrația forței de muncă contribuie cu o valoare semnificativă la economia suedeză: întreprinderile care recrutează forță de muncă din rândul imigranților cresc mai rapid decât întreprinderile comparabile. Anual, forța de muncă reprezentată de imigranți din afara UE/SEE contribuie cu peste 1 miliard EUR la PIB-ul suedez și cu peste 400 milioane EUR la veniturile fiscale (8). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Populația migrantă a generat o creștere de 70 % a forței de muncă din Europa în perioada cuprinsă între 2004 și 2014 (9). Este dificil de precizat care ar fi impactul unui deficit al forței de muncă de asemenea amploare în economia europeană și în fiecare stat membru în parte. În plus, populația născută în străinătate se integrează, de regulă, în nișe de piață (segmentalizare) care fie se dezvoltă rapid, fie intră în declin, oferind o mai mare flexibilitate pentru a răspunde cerințelor pieței muncii din UE. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | În mod similar, populația migrantă participă la situația ocupării forței de muncă din fiecare țară, contribuind la consum și la crearea de noi locuri de muncă. Migranții întreprinzători contribuie la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, revigorând deseori meșteșuguri și meserii abandonate, și participă din ce în ce mai mult la furnizarea unor bunuri și servicii cu valoare adăugată (10). Prin urmare, CESE recomandă ca, dacă se dorește consolidarea „creativității și a capacității de inovare” a antreprenorilor migranți, să se adopte măsuri specifice la nivelul UE, al statelor membre și la nivel local. Acestea au drept scop eradicarea discriminării și crearea unor condiții egale pentru toți, astfel încât să poată contribui la creșterea favorabilă incluziunii și la crearea unor locuri de muncă de calitate (11). |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | De asemenea, CESE consideră că, având în vedere tendința lor specifică de a opera în domeniul asistenței medicale și în activitățile economiei bazate pe partajare și ale economiei circulare, întreprinderile din sectorul economiei sociale pot facilita și sprijini, pe lângă crearea de noi locuri de muncă, inclusiv antreprenoriatul și accesul migranților din afara UE la activitățile economice (12). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Măsurarea impactului fiscal al imigrației este o problemă complexă. Cu toate acestea, OCDE susține (13) că, per ansamblu, migranții au avut un impact fiscal neutru în ultimii 50 de ani, și anume orice costuri pe care aceștia le-ar fi putut genera au fost acoperite de profiturile obținute prin taxele și impozitele colectate. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Un studiu efectuat de Oxford Economics (14) a concluzionat că lucrătorii migranți au ajutat la menținerea unei forțe de muncă adecvate pentru a alimenta expansiunea economică din perioada 2004-2008. Disponibilitatea forței de muncă reprezentate de migranți pare să fi contat decisiv pentru unele întreprinderi, care au supraviețuit sau care nu au fost nevoite să își mute producția în străinătate (autorii citează un sondaj la care au participat 600 de întreprinderi, în care 31 % dintre respondenți au afirmat că migranții sunt importanți pentru supraviețuirea organizației lor, cifră care a crescut la 50 % în domeniul sănătății, al asistenței sociale și al agriculturii). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Este clar că imigrația poate fi benefică din punct de vedere economic, atât pentru țările de origine, cât și pentru țările-gazdă. Cu toate acestea, în contextul structurilor economice și comerciale actuale, țările bogate și puternice au cele mai multe beneficii. Migrația are, de asemenea, potențialul de a uni popoarele din punct de vedere cultural și de a promova înțelegerea, însă pot apărea conflicte dacă nu se fac eforturi pentru a risipi neînțelegerile, prejudecățile sau miturile existente în rândul localnicilor, dar și în sânul comunităților de migranți. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Eliminarea lacunelor în materie de competențe

| 4.2.1. | În general, economia europeană pierde mai mult de 5 % din productivitate în fiecare an, din cauza unei neconcordanțe între competențele lucrătorilor și nevoile pieței muncii, potrivit unui studiu realizat de Institutul pentru economia de piață (IME) (15), comandat de CESE și publicat la 24 iulie 2018. Studiul arată că aceasta reprezintă o pierdere de 80 de eurocenți pentru fiecare oră lucrată. Profesiile afectate cel mai grav sunt cele din sectorul informatic și al comunicațiilor, cele medicale și, la nivel mai general, cele din domeniile științei, tehnologiei și ingineriei. Fenomenul afectează și profesorii, asistenții medicali și moașele. Tendința se înrăutățește din cauza declinului demografic și a evoluțiilor tehnologice, susțin autorii. Aceste lacune în materie de competențe ar putea fi abordate, parțial, de migrația forței de muncă. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Totuși, realizarea întregului potențial al migrației în acest domeniu necesită o abordare care, printre altele, trebuie să utilizeze mai bine competențele și abilitățile populației migrante. Imigranții sunt de obicei supracalificați pentru posturile care li se oferă (16). |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Lacunele în materie de competențe pot fi parțial eliminate numai dacă imigranții își validează calificările și competențele. Mecanismele de echivalare ale UE sunt, totuși, încă în curs de dezvoltare și depind de statele membre. Instrumentul european de stabilire a profilului de competențe nu este suficient utilizat de statele membre și de actorii din teren. Cu toate acestea, există inițiative neguvernamentale, cum ar fi cardurile de competențe Bertelsmann Stiftung sau autoevaluarea online a competențelor profesionale (17). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | O punere în aplicare adecvată a parteneriatelor în materie de competențe cu țările din afara UE ar fi reciproc avantajoasă pentru UE și pentru țările de origine ale migranților. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Susținerea sectorului îngrijirii

| 4.3.1. | Deficitul de pe piața forței de muncă în sectorul asistenței medicale este o adevărată „bombă cu ceas”. Criza este încă în curs (18), iar deficitul de forță de muncă va crește, dacă nu se vor obține răspunsuri politice adecvate. Încă din anul 1994, îngrijirea a fost definită drept un sector strategic de către Comisia Europeană. În 2010, ea a avertizat că, până în 2020, deficitul de forță de muncă în domeniul sănătății va fi de două milioane de lucrători, dacă nu se iau măsuri urgente pentru satisfacerea necesității de a dispune de până la un milion de lucrători în domeniul îngrijirii de lungă durată (19). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Deficitul de forță de muncă predomină în cazul profesiilor din sectorul îngrijirii în multe state membre. Recrutarea atât a îngrijitorilor la domiciliu legali, cât și a celor fără forme legale, reduce deficitul din sectorul îngrijirii. Sistemele de îngrijire din Europa de Sud, în special, se bazează în mare măsură pe îngrijitorii la domiciliu. În Italia, de exemplu, migranții care sunt îngrijitori la domiciliu reprezintă aproximativ trei sferturi din forța de muncă din acest sector (20). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Țările din Europa Centrală și de Est (ECE) sunt, de asemenea, afectate de deficitul de forță de muncă în sectorul îngrijirii, precum și de creșterea cererii de servicii de îngrijire în Europa de Vest. De exemplu, Polonia furnizează mulți îngrijitori altor țări, în pofida unei forțe de muncă epuizate în sectorul îngrijirii. Acest deficit se suprapune cu sosirea în Polonia a lucrătorilor din Ucraina și din alte țări din afara UE (21). |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | De asemenea, este important de remarcat contribuția economică semnificativă a femeilor migrante pentru familii și comunități, prin munca remunerată și nevoia de a aborda inegalitățile dintre femei și bărbați pe piețele forței de muncă (22). Studiile arată că majoritatea lucrătoarelor migrante sunt angajate pentru a ocupa posturi din sectorul serviciilor (de exemplu, servicii de alimentație publică, ocupații casnice și din domeniul asistenței medicale). Munca fără forme legale, gradul redus de ocupare a forței de muncă și angajarea cu contracte de muncă pe durată determinată ar putea genera dezavantaje pentru femeile migrante pe piețele muncii din UE; ar trebui elaborate în continuare măsuri pentru a garanta egalitatea de tratament și pentru a asigura protecția persoanelor vulnerabile. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Abordarea depopulării zonelor rurale și îndepărtate

| 4.4.1. | Zonele rurale, montane și insulare devin depopulate, ceea ce creează o spirală economică și socială descendentă care câștigă teren pe măsură ce tot mai mulți oameni migrează spre orașe. Pierderea populației reduce sumele de bani care circulă într-o comunitate, ceea ce afectează viabilitatea întreprinderilor, a magazinelor și a legăturilor de transport locale, precum și disponibilitatea facilităților și a serviciilor esențiale. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | În unele zone ale UE, de exemplu, în Irlanda sau Brandenburg, problema depopulării este rezolvată cu ajutorul migranților care se stabilesc acolo. În cazul agriculturii, de exemplu, contribuția forței de muncă migrante în Irlanda de Nord a fost esențială pentru supraviețuirea unui sector cu probleme grave în ceea ce privește oferta de forță de muncă și o forță de muncă în curs de îmbătrânire. Populația migrantă este pregătită să accepte locuri de muncă cu salarii și condiții care au fost respinse de populația locală și să trăiască în sate cu risc ridicat de depopulare, în pofida faptului că acesta poate fi un sector extrem de nereglementat, cu risc de exploatare a forței de muncă (23). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | În cadrul politicii de dezvoltare rurală a Uniunii Europene există oportunități pentru a ajuta comunitățile rurale locale în ceea ce privește primirea migranților. O serie de organizații de dezvoltare rurală au subliniat potențiala asistență pe care zonele rurale le-o pot oferi migranților, a căror sosire ar putea juca un rol important în revitalizarea zonelor afectate de depopulare și/sau în declin economic. Parlamentul European a subliniat importanța acordării de sprijin pentru incluziunea și integrarea socială a migranților pe piața muncii, în studiul său din 2017 (24). |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Abordarea diversității culturale

| 4.5.1. | Lipsa unei populații migrante ar fi în detrimentul diversității din țările UE, ducând la un discurs xenofob și autosuficient, ceea ce este în contradicție cu principiile directoare ale UE. În plus, s-ar pierde o contribuție la extinderea unor valori cum ar fi egalitatea de tratament și nediscriminarea, la progresul cărora vizibilitatea populației provenite din familii de migranți a contribuit în ultimii ani. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.6. | Având în vedere toate motivele de mai sus, neimigrarea în UE trebuie respinsă ca scenariu nerealist, de neimplementat și extrem de nociv. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Costurile neintegrării (și modalități de evitare a acestora)

| 5.1. | Pentru a fructifica întregul potențial al migrației către Europa, astfel cum s-a arătat mai sus și, în același timp, pentru a reduce la minimum riscurile asociate și pe termen lung și costurile socioeconomice evitabile, este esențial să existe condiții pentru o integrare de succes a migranților. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Principalele puncte relevante pentru înțelegerea de către UE a conceptului sunt enumerate în Principiile fundamentale comune pentru politica de integrare a imigranților în Uniunea Europeană, adoptate de Consiliu în 2004 (25). În acest sens, integrarea este înțeleasă ca „un proces dinamic bidirecțional de adaptare reciprocă, la care participă toți imigranții și rezidenții statelor membre”. Acest aspect contravine unei concepții greșite larg răspândite despre integrare ca asimilare – un proces unidirecțional, în care persoanele își abandonează atributele naționale și culturale în schimbul celor din noua lor țară de reședință (26). Cu toate acestea, așa cum se reiterează în Planul de acțiune al UE pe 2016 privind integrarea resortisanților țărilor terțe, un element esențial al vieții și al participării în UE este înțelegerea și aderarea la valorile sale fundamentale (27). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Trebuie subliniat că integrarea se referă la toți migranții care se stabilesc într-o țară-gazdă, indiferent de statutul sau originea lor. Cu toate acestea, sunt necesare politici speciale pentru persoanele cu vulnerabilități specifice (cum ar fi refugiații), iar cele mai bune rezultate ar putea fi obținute mai degrabă printr-o abordare bazată pe comunitate, decât printr-una nediferențiată. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Ocuparea forței de muncă este o parte esențială a procesului de integrare. Prin urmare, statele membre și partenerii economici și sociali percep integrarea migranților pe piața muncii ca pe o prioritate. Într-adevăr, cererea de lucrători migranți continuă să fie unul dintre factorii determinanți esențiali ai imigrației, din start. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Din perspectiva statului de destinație, printre alte variabile esențiale care determină integrarea migranților se numără: certitudinea și previzibilitatea statutului migrației, posibilitățile și obstacolele în ceea ce privește obținerea cetățeniei, oportunitățile de reîntregire a familiei, disponibilitatea cursurilor de limbi străine, cerințele privind cunoașterea limbii și a culturii, drepturile politice, deschiderea generală a oricărei societăți și disponibilitatea sa de a-i privi cu bunăvoință pe nou-veniți, a-i ajuta și a interacționa cu aceștia, și viceversa. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | În plus, integrarea migranților este strâns legată de o multitudine de politici privind protecția la locul de muncă, locuințele, asistența medicală, educația, drepturile femeilor, egalitatea și nediscriminarea, pentru a numi doar câteva. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | În efortul de a cuantifica politicile existente, a fost creat Indicele politicii de integrare a migranților (MIPEX), care a furnizat date comparabile privind statele membre ale UE și alte câteva țări (28). Rezultatele sale subliniază discrepanțele existente între statele membre, inclusiv decalajul care continuă să existe între Est și Vest. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Urmând logica scenariului de „neintegrare a migranților”, pot fi identificate următoarele riscuri și/sau costuri: |
| --- | --- |

5.8.

5.8.1.   Economice

| — | excluderea migranților de pe piața oficială a forței de muncă (și creșterea volumului muncii nedeclarate); |
| --- | --- |

—

excluderea migranților de pe piața oficială a forței de muncă (și creșterea volumului muncii nedeclarate);

| — | creșterea costurilor de gestionare a problemelor sociale după apariția acestora, pentru că nu au fost prevenite; |
| --- | --- |

—

creșterea costurilor de gestionare a problemelor sociale după apariția acestora, pentru că nu au fost prevenite;

| — | incapacitatea migranților de a-și realiza pe deplin potențialul (adesea transferat către generațiile următoare). |
| --- | --- |

—

incapacitatea migranților de a-și realiza pe deplin potențialul (adesea transferat către generațiile următoare).

5.8.2.   Socioculturale

| — | lipsa identificării cu valorile și normele țării-gazdă și neacceptarea acestora; |
| --- | --- |

—

lipsa identificării cu valorile și normele țării-gazdă și neacceptarea acestora;

| — | adâncirea diferențelor socioculturale dintre comunitățile migrante și cele gazdă; |
| --- | --- |

—

adâncirea diferențelor socioculturale dintre comunitățile migrante și cele gazdă;

| — | discriminarea structurală a migranților, inclusiv lipsa unui acces adecvat la servicii; |
| --- | --- |

—

discriminarea structurală a migranților, inclusiv lipsa unui acces adecvat la servicii;

| — | creșterea xenofobiei și a neîncrederii reciproce; |
| --- | --- |

—

creșterea xenofobiei și a neîncrederii reciproce;

| — | înmulțirea obstacolelor de natură lingvistică; |
| --- | --- |

—

înmulțirea obstacolelor de natură lingvistică;

| — | segregarea teritorială care ajunge până la ghetoizare; |
| --- | --- |

—

segregarea teritorială care ajunge până la ghetoizare;

| — | destrămarea coeziunii sociale generale. |
| --- | --- |

—

destrămarea coeziunii sociale generale.

5.8.3.   Securitare

| — | creșterea numărului discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură; |
| --- | --- |

—

creșterea numărului discursurilor de incitare la ură și a infracțiunilor motivate de ură;

| — | scăderea gradului de aplicare a legii și posibila creștere a ratelor criminalității, în special în zonele excluse din punct de vedere social; |
| --- | --- |

—

scăderea gradului de aplicare a legii și posibila creștere a ratelor criminalității, în special în zonele excluse din punct de vedere social;

| — | potențiala radicalizare și un sprijin din ce în ce mai mare pentru ideologiile extremiste (atât din partea comunităților de migranți, cât și a societății-gazdă). |
| --- | --- |

—

potențiala radicalizare și un sprijin din ce în ce mai mare pentru ideologiile extremiste (atât din partea comunităților de migranți, cât și a societății-gazdă).

| 5.9. | Având în vedere aspectele de mai sus, investițiile în integrarea migranților reprezintă cea mai bună poliță de asigurare împotriva viitoarelor potențiale costuri, probleme și tensiuni. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Politicile relevante ar trebui să includă o serie de obligații clare, consecvente și motivate ale migranților înșiși, dar și o denunțare consecventă a retoricii și a comportamentelor antimigrație. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Prin urmare, este imperativ ca statele membre ale UE să învețe unele de la celelalte și să depună eforturi în mod sincer pentru a promova un mediu în care integrarea migranților să poată fi dusă la bun sfârșit și să se evite riscurile enunțate mai sus. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Trebuie afirmat clar că eforturile depuse de unele guverne de a incrimina sau a marginaliza migranții, de a încuraja naționalismul etnic și de a reduce finanțarea măsurilor de integrare (inclusiv prin nedistribuirea fondurilor puse la dispoziție de UE) – astfel cum s-a întâmplat recent în anumite state membre – sunt în contradicție directă cu aceste obiective și pot aduce prejudicii iremediabile pe termen lung. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Nu în ultimul rând, promovarea integrării este esențială pentru consolidarea valorilor și principiilor fundamentale ale UE, dintre care diversitatea, egalitatea și nediscriminarea sunt cruciale. |
| --- | --- |

5.13.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  De exemplu, din rândul celor 4,3 milioane de imigranți prezenți în UE în 2016, s-a estimat că 2 milioane sunt cetățeni din țări terțe, 1,3 milioane sunt persoane ce dețin cetățenia altui stat membru decât a celui în care au migrat, aproximativ 929 000 sunt persoane care au migrat într-un stat membru al UE a cărui cetățenie o dețin (de exemplu, resortisanți repatriați sau resortisanți născuți în străinătate) și aproximativ 16 000 sunt apatrizi.

1

(2)  Discursul programatic rostit de Federica Mogherini cu ocazia ediției din 2017 a Zilelor societății civile.

2

(3)  Portalul datelor privind migrația.

3

(4)  Fișa cu date demografice europene 2018.

4

(5)  The Costs and Benefits of European Immigration („Costurile și beneficiile imigrației europene”), Econstor.

5

(6)  Inspirate de concluziile articolului The pros and cons of Migration („Avantajele și dezavantajele migrației”), Embrace.

6

The pros and cons of Migration

(7)  Perspectives on Global Development 2017 (Perspective privind dezvoltarea mondială 2017), OCDE.

7

(8)  DAMVAD Analytics (2016): Labour immigration contributes to Swedish economic development („Imigrația forței de muncă contribuie la dezvoltarea economică a Suediei”).

8

Labour immigration contributes to Swedish economic development

(9)  OCDE (2014): Is migration good for the economy? („Este migrația bună pentru economie?”). Dezbatere privind politica în domeniul migrației.

9

Is migration good for the economy?

(10)  Rath, J., Eurofound (2011), Promoting ethnic entrepreneurship in European cities („Promovarea spiritului întreprinzător în rândul minorităților etnice în orașele europene”), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxembourg.

10

Promoting ethnic entrepreneurship in European cities

(11)  JO C 351, 15.11.2012, p. 16.

11

(12)  JO C 283, 10.8.2018, p. 1.

12

(13)  International Migration Outlook 2013 („Perspectivă internațională privind migrația 2013”), OCDE.

13

(14)  Departamentul pentru Educație și Ocuparea Forței de Muncă, Regatul Unit: The Economic, Labour Market and Skills Impacts of Migrant Workers in Northern Ireland („Impactul economic, al pieței muncii și al competențelor lucrătorilor migranți din Irlanda de Nord”).

14

(15)  CESE (2018): Skills Mismatches – An Impediment to the Competitiveness of EU Businesses („Necorelarea competențelor – un impediment pentru competitivitatea întreprinderilor din UE”) (ISBN: 978-92-830-4159-7).

15

(16)  LABOUR-INT: Integration of migrants and refugees in the labour market through a multi-stakeholder approach („Integrarea migranților și a refugiaților pe piața muncii printr-o abordare multilaterală”).

16

(17)  Meine Berufserfahrung zählt.

17

(18)  UNI Europa UNICARE (2016).

18

(19)  Comisia Europeană (2013).

19

(20)  Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (2016).

20

(21)  JO C 487, 28.12.2016, p. 7.

21

(22)  Raportul Migrant women in the EU labour force. Summary of findings („Femeile migrante în cadrul forței de muncă din UE. Rezumatul constatărilor”), CE.

22

Migrant women in the EU labour force. Summary of findings

(23)  Nori, M. (2017). The shades of green: migrants' contribution to EU agriculture: context, trends, opportunities, challenges („Nuanțe de verde: contribuția migranților la agricultura UE: context, tendințe, oportunități, provocări”).

23

The shades of green: migrants' contribution to EU agriculture: context, trends, opportunities, challenges

(24)  EU rural development policy and the integration of migrants („Politica UE de dezvoltare rurală și integrarea migranților”), PE.

24

(25)  Common Basic Principles for Immigrant Integration Policy in the EU („Principiile fundamentale comune pentru politica de integrare a imigranților în Uniunea Europeană”).

25

(26)  Pentru mai multe informații privind diferența conceptuală, a se vedea, de exemplu, Assimilation vs integration („Asimilare versus integrare”), Centrul de studii islamice din Regatul Unit, Secțiunea Resurse pentru profesori.

26

(27)  Planul de acțiune privind integrarea resortisanților țărilor terțe.

27

(28)  Migrant Integration Policy Index 2015: How countries are promoting integration of immigrants („Indicele politicii de integrare a migranților 2015: cum promovează țările integrarea imigranților”).

28

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/9

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Bioeconomia durabilă favorabilă incluziunii – noi oportunități pentru economia europeană”

(aviz din proprie inițiativă)

(2019/C 110/02)

Raportor:

Coraportoare:

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură
  Aviz din proprie inițiativă |
| | |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în CCMI | 25.9.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 205/3/3 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în CCMI

25.9.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

205/3/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Introducerea unei cadru de politici și stimulente pe termen lung, coerent și transparent pentru promovarea bioeconomiei. Pentru soluționarea numeroaselor provocări societale transversale, este nevoie de un angajament politic la nivel înalt, iar mediul politicilor UE ar putea fi mai încurajator pentru bioprodusele inovatoare și materiile prime produse și cultivate în mod durabil în UE. Stimulentele financiare sau fiscale ar putea sprijini impulsionarea investițiilor necesare, deoarece aceste domenii sunt de competența statelor membre și a regiunilor, nu a UE. Organizațiile de clustere, care regrupează IMM-uri, precum și producătorii primari de biomasă durabilă joacă un rol esențial în dezvoltarea relațiilor dintre operatorii din lanțul de aprovizionare. Un exercițiu de cartografiere continuu și actualizat (1), combinat cu măsurarea impactului bioeconomiei, ar putea identifica clusterele existente active în domeniul bioproduselor; totodată, ar trebui luate măsuri pentru facilitarea dezvoltării de noi clustere la nivel european, regional și național, acolo unde există decalaje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rolul fermierilor, al proprietarilor de păduri și al cooperativelor din care fac parte este esențial pentru a asigura utilizarea eficientă a resurselor naturale și pentru a contribui la o bioeconomie circulară. Este nevoie de un cadru financiar multianual robust, precum și de o politică agricolă comună și de o Strategie a Uniunii Europene pentru păduri și sectorul forestier la fel de solide, pentru a sprijini serviciile de consultanță, formare și schimb de cunoștințe și pentru a răspunde mai bine nevoilor fermierilor și ale cooperativelor agricole. Trebuie promovate exemple concrete care să demonstreze beneficiile bioeconomiei pentru întregul lanț valoric și să le facă mai bine cunoscute. Astfel, tinerii fermieri și fermierii nou-intrați vor deveni interesați să demareze afaceri noi în acest domeniu. Organizațiile de producători și cooperativele ar trebui și ele promovate, ca instrumente importante de creștere a mobilizării și a valorii adăugate a biomasei existente în UE. Sprijinirea agriculturii și a sectorului forestier din UE este, așadar, esențială pentru continuarea investițiilor și a inovării în producția durabilă de biomasă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Susținerea creării de piețe și sprijinirea consumatorilor și a publicului să aleagă în cunoștință de cauză produsele și industriile pe care le susțin, prin intermediul cumpărăturilor lor zilnice. Pentru a remedia lipsa de sensibilizare a consumatorilor și pentru a disemina mesaje coerente și exacte privind bioprodusele, Uniunea Europeană trebuie să elaboreze o strategie de comunicare cu implicarea tuturor partenerilor din lanțul valoric și a tuturor celorlalte părți interesate. Un prim pas important a fost stabilirea de standarde clare la nivelul UE pentru bioproduse, ceea ce poate netezi calea pentru introducerea unor măsuri de creare de piețe, astfel încât să se stimuleze, pe viitor, utilizarea bioproduselor din UE de către consumatori și achizitorii publici. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Asigurarea unui randament financiar durabil al investiției, prin intermediul unui fond de tip ghișeu unic. Reglementarea inteligentă și punerea consecventă în aplicare la mai multe niveluri, pretutindeni în UE, ar trebui să fie o prioritate pentru a elimina obstacolele și pentru a reduce povara administrativă, asigurând în același timp durabilitatea. De exemplu, crearea unui instrument online ar putea contribui la identificarea finanțării disponibile și la stabilirea măsurii în care solicitanții întrunesc criteriile de eligibilitate pentru acest mecanism. Sistemul ar asigura, de asemenea, legăturile și resursele necesare pentru a solicita în mod direct sprijinul acestui mecanism de finanțare. El ar putea servi drept piață, prin faptul că ar pune la dispoziție informații privind finanțarea și i-ar pune pe cei care caută finanțare în legătură cu finanțatorii potențiali (de exemplu, ca un site de finanțare participativă). De asemenea, continuarea întreprinderii comune pentru bioindustrii (BBI JU 2.0) dincolo de actualul cadru financiar multianual este esențială pentru stimularea lanțurilor valorice noi și existente de bioproduse și pentru consolidarea competitivității instalațiilor de producție existente, precum și pentru contribuția la dezvoltarea rurală, la crearea de locuri de muncă și la promovarea întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Politica de dezvoltare regională a UE pentru perioada post-2020 ar trebui să ofere suficiente fonduri pentru dezvoltarea în continuare a zonelor rurale. Accentul ar trebui să fie pus în principal pe sprijinirea investițiilor în infrastructurile și serviciile necesare pentru desfășurarea unei activități eficiente și durabile în sectorul bioeconomiei rurale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Valorificarea oportunităților științifice și sprijinirea adoptării inovațiilor prin intermediul unui cadru juridic flexibil, proporțional și robust. Cercetarea este esențială pentru a permite, a institui și a evalua inovarea în domeniul bioeconomiei. Valorificarea potențialului comercial nu depinde numai de excelența cercetării, ci și de existența unui cadru strategic, juridic și societal adecvat pentru a asigura transferul rapid al cunoștințelor către industrie. Deschizătorii de drumuri din acest domeniu ar trebui să primească suficient spațiu și sprijin pentru a inova și a avansa rapid, în limitele reglementării. Împreună cu părțile interesate, ar trebui încheiate acorduri de inovare și acorduri „verzi” în situațiile în care reglementarea ar putea susține mai bine dezvoltarea bioeconomiei în general și în care sunt necesare soluții creative. În plus, inovarea joacă, de asemenea, un rol esențial în consolidarea sustenabilității producției de biomasă în UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Îmbunătățirea programelor de educație, de formare și de dezvoltare a competențelor pentru noile talente și pentru angajații existenți. Valorificarea potențialului bioeconomiei ar putea duce la crearea de noi locuri de muncă. Cu toate acestea, introducerea noilor tehnologii generează provocări importante în ce privește organizarea muncii și competențele care le sunt necesare lucrătorilor. În concluzie, asigurarea dezvoltării continue și a adaptării competențelor persoanelor pe tot parcursul vieții este de cea mai mare importanță. Angajamentul tuturor părților interesate relevante – producători de biomasă, furnizori de educație, întreprinderi, sindicate, servicii publice de ocupare a forței de muncă și autorități – în scopul îmbunătățirii calității și a capacității de adaptare a educației și a formării profesionale oferite este foarte important pentru a reduce necorelarea dintre cererea și oferta de competențe, prin întărirea legăturilor dintre sistemele de educație și piețele muncii. Cu toate acestea, politicile generale privind dezvoltarea și corelarea competențelor ar trebui să fie parte integrantă a unui set mai cuprinzător de acțiuni, printre care se numără și politicile privind ocuparea forței de muncă, politicile industriale, politicile în domeniul mediului, în materie de investiții și cele privind inovarea. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Explorarea utilizării biomasei. Utilizarea mai eficientă a ofertei de biomasă existente trebuie să fie o prioritate, pentru a răspunde cererii tot mai mari de materii prime. Mai mult, cantitatea și calitatea solurilor productive pentru agricultură trebuie, de asemenea, îmbunătățite, iar utilizarea terenurilor abandonate, marginale sau subutilizate ar trebui stimulată. Producătorii de materii prime – în principal fermierii și proprietarii de păduri – joacă un rol vital în dezvoltarea bioeconomiei. Este nevoie de acțiuni de sensibilizare cu privire la potențialele oportunități (utilizarea unor culturi diferite) și de dezvoltarea infrastructurii pentru colectarea, depozitarea și transportul biomasei. Simplificarea sistemelor de raportare cu privire la durabilitate și consolidarea producției și a capacității de prelucrare a biomasei polivalente pot juca, de asemenea, un rol esențial. Deșeurile și reziduurile ca surse alternative de biomasă și gestionarea durabilă a fondului forestier al Europei oferă oportunități pentru bioeconomie și bioenergie. Sunt necesare evaluarea fluxurilor durabile de deșeuri precum și investiții suplimentare în mobilizarea lemnului și a reziduurilor. În plus, trebuie dezvoltate tehnologii pentru a face față variabilității inerente a acestor produse. În unele cazuri, este posibil să fie necesară adaptarea politicilor naționale, pentru a permite utilizarea deșeurilor în fabricarea de bioproduse. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Observații generale

| 2.1. | Bioeconomia cuprinde producția de resurse biologice regenerabile și conversia lor în alimente, furaje, bioproduse și bioenergie. Aceasta include agricultura, silvicultura, pescuitul, alimentația, producția de celuloză și hârtie, precum și ramuri ale industriei chimice, biotehnologice și energetice. Cercetarea privind genomurile, procesele celulare și bioinformatica nu sunt luate în considerare, în mod specific, în sensul prezentului aviz. Strategia UE în domeniul bioeconomiei din 2012 a avut scopul „[...] de a netezi calea către o societate mai inovatoare, mai eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și mai competitivă, care reconciliază securitatea alimentară cu utilizarea sustenabilă a resurselor regenerabile în scopuri industriale, asigurând, în același timp, protecția mediului”. În 2017, Comisia a procedat la o revizuire a Strategiei UE în domeniul bioeconomiei din 2012, ajungând la concluzia că strategia a demonstrat relevanța obiectivelor stabilite și că importanța oportunităților oferite de bioeconomie este din ce în ce mai recunoscută în Europa și în afara ei. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cu toate acestea, deși obiectivele Strategiei UE în domeniul bioeconomiei din 2012 continuă să fie relevante pentru a răspunde provocărilor din domeniul securității alimentare și nutriționale și deși planul de acțiune care a însoțit strategia a permis atingerea obiectivelor propuse, se consideră că este nevoie de o reconcentrare a acțiunilor și de o evaluare a domeniului de aplicare al strategiei, în lumina recentelor evoluții la nivel de politici, printre care se numără obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) și Convenția-cadru asupra schimbărilor climatice (angajamentele COP21). Se preconizează că populația lumii va ajunge la aproape 10 miliarde până în 2050, iar resursele biologice trebuie să fie folosite mai eficient, astfel încât să existe alimente sigure, hrănitoare, de calitate înaltă și accesibile din punctul de vedere al prețului pentru mai mulți oameni, cu un impact mai scăzut asupra mediului și asupra climei pentru fiecare unitate produsă, și suficient material biologic regenerabil pentru a produce o cantitate substanțială din ceea ce obținem în prezent din țiței, în combinație cu energia eoliană, solară și alte energii din surse regenerabile. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În acest context, bioeconomia durabilă are caracter transsectorial și se află la baza strategiilor economice durabile mondiale. Bioeconomia poate juca un rol esențial pentru competitivitatea europeană, și de aceea, la ora actuală, este important ca oportunitățile pe care le oferă să fie identificate și utilizate, atât la nivel european, cât și la nivelul regiunilor și al statelor membre. De exemplu, în țări terțe precum SUA, s-a optat pentru o abordare descendentă a dezvoltării unei bioeconomii, generând astfel aproape 400 de miliarde USD și susținând peste patru milioane de locuri de muncă prin contribuții directe, indirecte și induse (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bioeconomia oferă opțiuni care pot contribui atât la reducerea emisiilor de CO2, cât și a dependenței de resursele fosile importate. De exemplu, pădurile din UE sechestrează o cantitate de carbon echivalentă cu 10 % din emisiile anuale din UE, asigurând totodată o aprovizionare durabilă și constantă cu biomasă pentru energia din surse regenerabile. În plus, estimările indică faptul că toate cele 100 000 de substanțe chimice care se produc în prezent pot fi obținute teoretic din materii prime regenerabile. Aceasta nu înseamnă că toate ar trebui să fie obținute astfel, însă teoretic acest lucru este posibil. Un astfel de mod de producție nu numai că va oferi posibilitatea de a produce articole de uz casnic de zi cu zi la nivel local și într-un mod sustenabil, ci va sprijini și crearea de locuri de muncă și de creștere economică în Europa, unde avantajul tehnologic este în continuare puternic. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cu toate acestea, continuă să existe bariere majore în calea intensificării inovării în cadrul bioeconomiei din UE. Un obstacol important se referă la competitivitatea prin costurile produselor, comparată atât cu alternativele produse pe baza combustibililor fosili, cât și cu produse echivalente, din alte părți ale lumii. Competitivitatea prin costuri este afectată de mulți factori, printre care se numără nivelul de maturitate tehnologică, costul forței de muncă, subvențiile pentru combustibili fosili și amortizarea, precum și gradul scăzut de susținere a pieței pentru bioproduse. Această problemă de competitivitate este accentuată de dificultățile de accesare a finanțării pentru proiectele inovatoare și pentru instalațiile de producție și, adesea, atât de nivelul scăzut de conștientizare a utilizatorului final cu privire la bioproduse, cât și de lipsa competențelor și relațiilor operaționale care ar permite sectorului să progreseze. În plus, procedurile de autorizare a proiectelor noi bazate pe bioeconomie devin din ce în ce mai lungi și împovărătoare, ceea ce duce la un grad semnificativ de insecuritate juridică și supune operatorii economici unor riscuri financiare. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații specifice

| 3.1. | Se estimează că sectoarele bioeconomiei din UE au o cifră de afaceri anuală de circa 2 mii de miliarde EUR și angajează aproximativ 19,5 milioane de persoane (3), majoritatea în zonele rurale și costiere, reprezentând aproximativ 8,5 % din populația activă a UE-28. Se preconizează că agricultura, sectorul forestier și comunitățile rurale vor beneficia de pe urma dezvoltării sectorului bioproduselor în UE, sub forma ocupării forței de muncă și a generării de venit. Prelucrarea biomasei și fabricarea de bioproduse oferă oportunități noi de afaceri sub forma dezvoltării și comercializării a diferite culturi. Alături de culturile convenționale, precum cerealele, oleaginoasele, cartofii și sfecla de zahăr, culturile noi, cum ar fi nutrețul, culturile forestiere, algele de mare și microalgele, sunt considerate drept generatori potențiali de venit pe viitor, în zonele rurale și costiere. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Biorafinăriile existente asigură deja mijloacele de trai și capacitarea economică pentru familiile și comunitățile din mediul rural. Biorafinăriile – fabricile care folosesc materii prime regenerabile (adică biomasă, subproduse și coproduse, precum și deșeuri) în loc de resurse fosile – sunt în centrul bioeconomiei: ele sunt amplasate în zone rurale și costiere, aproape de materiile prime regenerabile pe care le prelucrează, la baza producției de alimente și furaje, a producției industriale și a producției de energie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Biorafinăriile valorifică fiecare componentă a plantei pe care o prelucrează și produc deșeuri minime. Prin intermediul tehnologiilor eficiente și/sau inovatoare, biorafinăriile din UE produc o gamă largă de produse, cum ar fi alimente, furaje, substanțe chimice, fibre și combustibili cu multiple trăsături: sunt regenerabile, reutilizabile, reciclabile, compostabile sau biodegradabile. Versatilitatea bioproduselor și a bioingredientelor este atât de pronunțată încât pot fi folosite în diverse scopuri, ca, de exemplu: furaje pentru acvacultură, construcții, produse cosmetice, cartoane, detergenți, combustibili, lubrifianți, vopseluri, hârtie, medicamente, plastic și alte produse industriale, înlocuind astfel ingredientele bazate pe combustibili fosili cu cele din surse regenerabile. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Înființarea de biorafinării noi, dezvoltarea și extinderea biorafinăriilor existente reprezintă investiții într-o industrie pionieră. Biorafinăriile utilizează intensiv capitalul, iar investițiile realizate se recuperează într-o perioadă îndelungată; totodată, ele sunt expuse riscurilor legate de tehnologie și de piață. Prin urmare, pentru stimularea acestor investiții în Europa, este important să existe un cadru financiar și de reglementare clar, stabil și favorabil. În prezent, există posibilități de acces la o gamă largă de instrumente diferite, inclusiv programul Orizont 2020 (noua propunere legislativă Orizont Europa este un program de inovare și cercetare bine-venit și ambițios) și întreprinderea comună pentru bioindustrii; fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI); Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR); InnovFin; Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și nu în ultimul rând Banca Europeană de Investiții (BEI) pentru credite și garanții. Cu toate acestea, accesul efectiv la aceste instrumente se poate dovedi dificil. Un ghișeu unic, prin care întreprinderile să aibă acces la informații aprofundate și personalizate, în funcție de nevoile lor, ar soluționa aceste blocaje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În acest context, este absolut necesară implicarea societății civile, împreună cu fermierii, proprietarii de păduri și industria, în scopul încurajării dezbaterii privind conturarea unei bioeconomii mai competitive pentru Europa, în beneficiul tuturor. Contribuția la comunicarea beneficiilor bioeconomiei este esențială pentru realizarea acestei schimbări de paradigmă către o economie bazată pe energia din surse regenerabile, cu emisii de dioxid de carbon mai scăzute. În acest sens, programele fiabile de certificare și etichetare ar putea fi instrumente importante pentru a garanta o bioeconomie durabilă și fiabilă și pentru a insufla încredere clienților industriali, achizitorilor publici și consumatorilor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | UE, statele membre și autoritățile regionale pot aduce contribuții esențiale pentru a sprijini creșterea bioeconomiei, prin stimularea cererii de piață pentru produse și servicii regenerabile, inteligente și eficiente din punctul de vedere al resurselor. Statele membre ar trebui să includă în viitoarele planuri strategice ale PAC măsuri concrete de dezvoltare și/sau de sprijinire în continuare a investițiilor și de promovare a unor soluții durabile pentru fermierii și proprietarii de păduri din UE, precum și pentru cooperativele din care fac parte, pentru a le crește gradul de competitivitate și eficiență. În cazurile în care există potențialul ca bioprodusele să înlocuiască în mod durabil alternativele din carbon fosil, acest lucru s-ar putea realiza atât prin elaborarea unei legislații noi, cum ar fi pachetul de măsuri privind economia circulară, cât și, eventual, prin revizuirea altor prevederi legislative relevante existente, pentru a încuraja înlocuirea produselor tradiționale din carbon fosil cu bioalternative produse pe plan local. În plus, se pot utiliza activitățile de standardizare existente, cum ar fi TC411, și programele de certificare existente și/sau noi programe de etichetare voluntară, cum ar fi „biobased%”. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Achizitorii publici de la nivel național și regional ar trebui să facă mai des referire la astfel de certificări și etichete fiabile privind bioconținutul. De exemplu, în 2016, organismul de standardizare neerlandez, NEN, a lansat un nou program de biocertificare, Biobased% (http://www.biobasedcontent.eu/). Acesta stabilește cantitatea de biomasă conținută într-un produs și sprijină întreprinderile să furnizeze informații transparente și fiabile cu privire la bioconținutul unui produs, atât în comunicarea business-to-business (B2B), cât și în comunicarea business-to-consumer (B2C). Programul se bazează pe standardul european EN 16785-1:2015 (furnizarea unei metode de determinare a bioconținutului produselor solide, lichide și gazoase, pe baza analizei cu carbon radioactiv și pe baza analizelor elementelor). Evaluările conformității sunt efectuate de organismele de certificare care au încheiat un contract cu NEN. Dat fiind că această certificare este pusă în practică în prezent, este important să se crească nivelul de sensibilizare și să se promoveze folosirea materiilor prime regenerabile prin legislația actuală și viitoare a UE. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În sectorul forestier, programele de certificare joacă un rol important pentru garantarea unei mobilizări durabile a biomasei. De exemplu, 60 % din pădurile UE sunt certificate în cadrul Programului pentru aprobarea sistemelor de certificare în domeniul forestier (PEFC) și/sau al schemei Consiliului de administrare a pădurilor (FSC). În plus, sectorul producției forestiere din UE își desfășoară activitatea în conformitate cu cele mai înalte standarde de mediu la nivel mondial, aplicând ca temei juridic Regulamentul UE privind lemnul, normele privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF), Directiva privind păsările și Directiva Habitate și pachetul de măsuri privind economia circulară. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Îmbunătățirea comunicării B2B și B2C, este, prin urmare, esențială. O mai mare sensibilizare a opiniei publice prin furnizarea de informații corecte, relevante și accesibile este esențială pentru a asigura dezvoltarea unei bioeconomii inteligente, durabile și favorabile inluziunii, pentru a crea o piață pentru bioproduse durabile și pentru a promova un consum și o producție mai durabile. Acțiunile de sensibilizare publică sunt necesare îndeosebi la nivel regional și local, inclusiv sub formă de premii sau diplome și de expoziții privind rolul tehnologiei și al științei în bioeconomie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Este, așadar, extrem de important ca mesajele transmise publicului să fie clare și corecte. Dat fiind că bioeconomia oferă o serie de posibilități de abordare a provocărilor societale, este necesară examinarea ei prin intermediul unei evaluări economice cuprinzătoare. Evaluarea va oferi informații cu privire la amploarea bioeconomiei transsectoriale, dar și la contribuția ei la creșterea economică, precum și la efectele conexe asupra pieței forței de muncă. În acest sens, comunitatea științifică joacă un rol crucial. Acesta este motivul pentru care este esențial să se susțină investițiile în cercetarea științifică interdisciplinară și în cea fundamentală, astfel încât UE să-și poată valorifica potențialul de a contribui la cercetarea și inovarea de la nivel mondial în domeniul securității alimentare și nutriționale, al competitivității și al bioeconomiei bazate pe cunoaștere. Este esențial ca poziția legislativă a UE să fie întemeiată pe dovezile științifice cele mai avansate și pe experiența dobândită la nivel mondial și ca procesele decizionale referitoare la supravegherea reglementară să fie transparente. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Educarea școlarilor și a elevilor de liceu este esențială pentru a crește o generație care înțelege provocările și salută cu entuziasm oportunitățile oferite de bioeconomie. De exemplu, predarea principiului circularității și al acțiunilor întreprinse la nivel global și local în același timp (la nivel „glocal”) și dezvoltarea interesului pentru explorare vor ajuta noua generație să își găsească calea. În universități au fost deja concepute noi programe de studii, care combină, de exemplu, științele vieții, ingineria și marketingul. Astfel de interacțiuni între discipline și un mediu prielnic întreprinderilor nou-înființate pot constitui un sprijin pentru studenții care doresc să devină antreprenori în bioeconomie. Formarea profesională trebuie să evolueze, astfel încât să corespundă cerințelor în materie de competențe necesare în producția primară, în industria prelucrătoare, în transporturi și în alte sectoare relevante. De asemenea, lucrătorii vor trebui, și mai târziu în viață, să își actualizeze aptitudinile și competențele. Programele de învățare pe tot parcursul vieții care pun în legătură furnizorii de educație cu producătorii, angajatorii, lucrătorii, cercetătorii și inovatorii pot susține acest proces. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  https://biconsortium.eu/news/mapping-european-biorefineries

1

(2)  A se vedea documentul USDA Fact Sheet: An Economic Impact Analysis of the U.S. Biobased Products Industry: 2016 Update („Fișă informativă: O analiză a impactului economic al industriei bioproduselor din SUA: ediția 2016”), care poate fi consultat la adresa: https://www.biopreferred.gov/BPResources/files/BiobasedProductsEconomicAnalysis2016FS.pdf.

2

Fact Sheet: An Economic Impact Analysis of the U.S. Biobased Products Industry: 2016 Update

(3)  Toate cifrele menționate sunt preluate din raportul „JRC science for policy report: 2016 Bioeconomy Report” (Raportul JRC privind știința în beneficiul politicilor: Raportul privind bioeconomia, 2016), disponibil la adresa http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC103138/kjna28468enn.pdf

3

JRC science for policy report: 2016 Bioeconomy Report

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/14

---

Avizul Comitetului Economic şi Social European pe tema „Facilitarea accesului actorilor nestatali la finanțarea combaterii schimbărilor climatice”

(aviz din proprie inițiativă)

(2019/C 110/03)

| Raportor: | Cillian LOHAN (IE-III) |
| --- | --- |

Raportor:

Cillian LOHAN (IE-III)

| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| --- | --- |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 27.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 114/6/7 |

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

27.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

114/6/7

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Deși au fost angajate fonduri substanțiale în cadrul pactelor privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice, CESE dorește să sublinieze o problemă în ceea ce-i privește pe actorii nestatali mai mici implicați în combaterea schimbărilor climatice care accesează finanțarea pentru a se asigura că sunt sprijinite și pot avea loc inițiative cu potențial transformator. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Fluxurile de finanțare a combaterii schimbărilor climatice în Uniunea Europeană trebuie să fie monitorizate și cartografiate de urgență. Acest lucru va înlesni măsurarea impactului pentru actorii nestatali și va garanta posibilitatea de a evalua progresele în ceea ce privește o transformare mai extinsă a economiei conform unui model bazat pe emisii scăzute de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sursele de finanțare sunt disparate, la fel ca și inițiativele ascendente care necesită accesul la fonduri. Nu există mecanisme de abordare a acestei lipse de coordonare. Acest aspect ar trebui abordat prin înființarea, la nivelul UE, a unui forum privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE propune un forum privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice, care să abordeze subiectele-cheie, reunind principalele părți interesate pentru a identifica barierele, a elabora soluții și a identifica mecanismele cele mai eficiente pentru o mai bună distribuție a finanțării, inclusiv un serviciu de corelare care să asocieze proiectele cu sursele adecvate de finanțare a combaterii schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Este necesar să se creeze (și, ulterior, să fie comunicat în mod eficace) un mecanism pentru identificarea inițiativelor care necesită sume mai mici, care să includă:






  — | un proces simplificat de candidatură; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

un proces simplificat de candidatură;

| — | cerințe simplificate de raportare; |
| --- | --- |

—

cerințe simplificate de raportare;

| — | finanțarea echivalentă; |
| --- | --- |

—

finanțarea echivalentă;

| — | sprijin pentru proiecte în faza de proiectare, anterior depunerii cererii pentru finanțare; |
| --- | --- |

—

sprijin pentru proiecte în faza de proiectare, anterior depunerii cererii pentru finanțare;

| — | sprijin pentru consolidarea capacităților, colaborarea în rețea, schimburile de opinii și dezvoltarea de platforme la nivel local, regional, național și european. |
| --- | --- |

—

sprijin pentru consolidarea capacităților, colaborarea în rețea, schimburile de opinii și dezvoltarea de platforme la nivel local, regional, național și european.

| 1.6. | Atenția acordată finanțării combaterii schimbărilor climatice nu ar trebui să ducă la excluderea unei finanțări responsabile în alte domenii. Întreaga finanțare ar trebui să țină seama de schimbările climatice, pentru a garanta că orice fonduri și subvenționări în afara finanțării specificate a combaterii schimbărilor climatice nu afectează negativ angajamentele și obiectivele privind clima. Acest lucru trebuie realizat în contextul articolului 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris, astfel încât fluxurile de finanțare existente să corespundă unei evoluții către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și rezilientă la schimbările climatice. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Trebuie dezvoltat un set de instrumente, cu o strategie clară de comunicare, care să le permită actorilor nestatali de la toate nivelurile să înțeleagă și să poată accesa finanțarea combaterii schimbărilor climatice. Acest set de instrumente ar trebui să ajute dezvoltatorii de proiecte să elaboreze proiecte care vor contribui la o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon și rezilientă la schimbările climatice. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Introducere

| 2.1. | Prezentul aviz se bazează pe avizele CESE privind „Construirea unei coaliții a societății civile pentru a transpune în fapt angajamentele Acordului de la Paris” (1) și „Stimularea acțiunii climatice a actorilor nestatali” (2), precum și pe studiul recent al CESE (3) care a evidențiat barierele care împiedică o implicare mai puternică a actorilor nestatali în acțiunile din domeniul schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2018, CESE a solicitat un „dialog european privind acțiunile climatice realizate de actorii nestatali” (DE-ACAN) pentru consolidarea și extinderea domeniului de aplicare și a amplorii acțiunii climatice a actorilor nestatali din Europa. Obiectivul dialogului ar trebui să constea nu doar în a evidenția și ilustra acțiunile climatice, ci și în a răspunde nevoilor actorilor nestatali, încurajând noi parteneriate între actorii statali și nestatali, facilitând învățarea reciprocă, formarea și schimbul de recomandări între actorii nestatali, suplimentând fondurile disponibile și înlesnind accesul la acestea. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Termenul de actori nestatali se referă la actorii care nu sunt părți ale Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC). Această definiție largă include diferite tipuri de întreprinderi, inclusiv întreprinderi mici și mijlocii și micro-întreprinderi, investitori, cooperative, municipalități și regiuni, sindicate, comunități și inițiative cetățenești, organizații religioase, grupuri de tineret și alte organizații neguvernamentale. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Procesul propus de dialog european privind acțiunile climatice realizate de actorii nestatali ar trebui să sprijine accesul la finanțare pentru acțiunile inițiate de aceștia. Acesta ar trebui să implice:






  — | cartografierea oportunităților de finanțare; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

cartografierea oportunităților de finanțare;

| — | consilierea privind planurile de finanțare; |
| --- | --- |

—

consilierea privind planurile de finanțare;

| — | analizarea modului în care lanțul valoric din sectorul financiar (atât public, cât și privat) oferă finanțare pentru investițiile în combaterea schimbărilor climatice pe care actorii nestatali intenționează să le efectueze; |
| --- | --- |

—

analizarea modului în care lanțul valoric din sectorul financiar (atât public, cât și privat) oferă finanțare pentru investițiile în combaterea schimbărilor climatice pe care actorii nestatali intenționează să le efectueze;

| — | analizarea posibilităților de distribuire eficace a fondurilor/finanțării către proiecte de dimensiuni mai mici cu potențial transformator; |
| --- | --- |

—

analizarea posibilităților de distribuire eficace a fondurilor/finanțării către proiecte de dimensiuni mai mici cu potențial transformator;

| — | analizarea actualului dialog și a procedurilor de consultare cu actorii nestatali, în vederea stabilirii de noi tehnici și bune practici pentru a spori utilizarea fondurilor europene și internaționale existente; |
| --- | --- |

—

analizarea actualului dialog și a procedurilor de consultare cu actorii nestatali, în vederea stabilirii de noi tehnici și bune practici pentru a spori utilizarea fondurilor europene și internaționale existente;

| — | susținerea ideii ca viitorul cadru financiar multianual al UE să sprijine ambițiile mai înalte ale actorilor nestatali în domeniul climei și să încurajeze acțiunile acestora; |
| --- | --- |

—

susținerea ideii ca viitorul cadru financiar multianual al UE să sprijine ambițiile mai înalte ale actorilor nestatali în domeniul climei și să încurajeze acțiunile acestora;

| — | explorarea unor forme inovatoare de finanțare (finanțare inter pares, finanțare participativă, microfinanțare, obligațiuni ecologice etc.). |
| --- | --- |

—

explorarea unor forme inovatoare de finanțare (finanțare inter pares, finanțare participativă, microfinanțare, obligațiuni ecologice etc.).

| 2.3. | Finanțarea combaterii schimbărilor climatice poate fi interpretată în mai multe moduri, însă comitetul permanent pentru finanțare din cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) o definește drept „finanțare care are ca scop reducerea emisiilor și îmbunătățirea mijloacelor de absorbție a gazelor cu efect de seră și care vizează reducerea vulnerabilității, precum și menținerea și creșterea rezistenței sistemelor umane și ecologice la impactul negativ al schimbărilor climatice”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prezentul aviz analizează finanțarea combaterii schimbărilor climatice în raport cu statele membre ale UE și cu cele care nu sunt părți la CCONUSC din rândul acestor țări, permițând organizațiilor societății civile, municipalităților și autorităților locale să acceseze instrumentele financiare necesare pentru a ajuta la proiectarea și punerea în aplicare a proiectelor, inițiativelor și activităților care contribuie la reducerea emisiilor și la creșterea rezilienței comunităților la schimbările climatice. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Este important ca avizul de față să fie interpretat în contextul avizului intitulat „Justiția climatică” (4), ca mijloc de a garanta că costurile acțiunilor în domeniul climei nu vor fi suportate în mod disproporționat de categoriile cele mai sărace și mai vulnerabile din societate. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Finanțarea primilor pași în tranziția către o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon, atât pentru adaptare, cât și pentru atenuare, este esențială pentru asigurarea unei tranziții echitabile și accelerarea acțiunilor la nivelul de bază. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Pentru micro-proiecte și proiectele mici, sumele cuprinse între 2 000 EUR și 250 000 EUR pot fi greu accesibile. Sunt necesare mecanisme eficiente pentru a se garanta că acțiunile la scară mai mică plasate sub responsabilitatea comunității nu sunt excluse din potențialul transformator al finanțării combaterii schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În ultima decadă, UE a dezvoltat cu succes o serie de mecanisme de finanțare adaptate unor astfel de nevoi – programul pentru democrație și drepturile omului al IEDDO, Alianța mondială împotriva schimbărilor climatice (AMSC), instrumente financiare pentru cofinanțarea ONG-urilor și cooperarea descentralizată – care ar putea inspira dezvoltarea de instrumente adecvate în materie de combatere a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Problemele identificate

Context

| 3.1. | CESE se angajează ferm în favoarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, stabilită de Națiunile Unite, și a Acordului de la Paris. Cu toate acestea, traiectoria pe care ne aflăm va permite, în cel mai bun caz, o limitare a creșterii temperaturii la 3o C sau mai mult, depășind considerabil nivelul stabilit prin acordul de la Paris. Tranziția către durabilitate va impune eforturi semnificative și investiții importante. În privința atenuării schimbărilor climatice pentru perioada 2015-2050, totalul investițiilor energetice în modalități de limitare a încălzirii la 1,5 oC atinge o medie anuală estimată la aproximativ 900 de miliarde USD, în conformitate cu raportul special al IPCC referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC peste nivelurile preindustriale. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Deși investițiile necesare pentru a combate schimbările climatice sunt substanțiale, nu sunt la fel de mari ca investițiile necesare pentru a salva un sector financiar aflat în colaps, așa cum s-a întâmplat recent. În acel caz au fost mobilizate investiții de 2,5 mii de miliarde EUR. Potențiala prăbușire a ecosistemelor care ne susțin ar trebui să justifice un răspuns cel puțin egal. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | De prea multe ori, discuția privind combaterea schimbărilor climatice se concentrează pe crearea de noi linii de finanțare explicită, în timp ce Acordul de la Paris solicită ca toate fluxurile financiare să corespundă unei evoluții către o dezvoltare cu un nivel scăzut de emisii de gaze cu efect de seră și rezilientă la schimbările climatice. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Parteneriatul de la Marrakech și Planul global de acțiune împotriva schimbărilor climatice reprezintă oportunități pentru implicarea actorilor nestatali în procesul oficial al CCONUSC. Atragerea acțiunilor în cadrul UE și finanțarea acțiunilor pentru a intensifica la maximum impactul potențial al acestora nu reprezintă un obiectiv la elaborarea pachetelor de finanțare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Există progrese în materie de finanțare a luptei împotriva schimbărilor climatice și a efectelor acestora, dar ele nu sunt suficiente. Ultimul raport al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (5) precizează în mod clar că traversăm o perioadă critică, ce necesită acțiuni radicale în următorul deceniu pentru a limita efectele la niveluri controlabile. Trebuie acordată prioritate politică unui sistem financiar și economic durabil, în special printr-o legislație clară, stabilă și stimulativă. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Nu este suficient să se aloce o cotă fixă dintr-un buget pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice, dacă o altă parte a bugetului este cheltuită pentru activități dăunătoare mediului. Toate cheltuielile trebuie luate în considerare din punctul de vedere al impactului asupra climei. Un document de lucru al Fondului Monetar Internațional estimează valoarea subvențiilor directe și indirecte destinate combustibililor fosili, la nivel mondial, la 5 300 de miliarde USD anual, ceea ce înseamnă peste 15 miliarde USD pe zi. Nici măcar viitorul Fond verde pentru climă în valoare de 100 de miliarde USD/an nu va putea compensa impactul negativ generat de aceste subvenții. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Tranziția energetică nu va fi pusă în aplicare cu succes, în timp util și în conformitate cu angajamentele europene asumate în cadrul Acordului de la Paris, dacă problema sărăciei energetice este neglijată la nivel politic. Este necesară o distribuție echitabilă atât a costurilor, cât și a beneficiilor asociate cu tranziția Europei către o energie durabilă, între toate nivelurile de guvernare și toți actorii de pe piață, inclusiv cetățenii. Studiul științific al Foii de parcurs privind încălzirea (6) arată că Europa este în măsură să își reducă emisiile de gaze cu efect de seră cu 86 % în 2050, față de 1990, cu ajutorul tehnologiilor existente, într-un mod accesibil și rentabil. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Activitatea de cercetare aferentă acestui aviz a subliniat lipsa de informații privind cartografierea fluxurilor de finanțare dedicate combaterii schimbărilor climatice în statele membre. Este dificil de evaluat dacă fondurile sunt defalcate în tranșe mai mici și mai accesibile sau care este efectul transformator al finanțării. Această lipsă de monitorizare și raportare sporește ambiguitatea în jurul problemei percepute și împiedică dezvoltarea celor mai eficace soluții. |
| --- | --- |

3.8.

Accesul pentru întreprinderi și IMM-uri

| 3.9. | Accesul la finanțare rămâne o provocare majoră pentru toate tipurile de actori nestatali, incluzând diversele provocări cu care se confruntă IMM-urile și întreprinderile mai mari. Această provocare nu implică doar disponibilitatea unor fonduri mai mari și a unor fonduri suplimentare, ci și claritatea mecanismelor de finanțare existente. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | În plus, există și dificultatea de a defini ceea ce constituie o „investiție ecologică”. Investitorii sunt preocupați, în principal, de risc și de randament și le este dificil să evalueze potențialul impact al unui proiect asupra climei și să evalueze șansele de succes ale acestuia. Creditorii privați vor fi reticenți față de finanțarea unui proiect dacă nu înțeleg clar riscul de investiție și mecanismele de limitare a riscului – cu alte cuvinte, dacă nu dispun de garanții. |
| --- | --- |

3.10.

Accesul pentru autoritățile locale și regionale

| 3.11. | Printre factorii care limitează accesul autorităților subnaționale la finanțare se numără: rating-urile de credit scăzute; capacitatea limitată de a mobiliza finanțarea privată din cauza dimensiunii insuficiente a pieței de investiții în infrastructura cu emisii scăzute de dioxid de carbon și a profilurilor neatractive de risc-randament; și limitele de suveranitate stabilite de guvernele naționale cu privire la posibilitatea sau măsura în care un guvern subnațional poate împrumuta de la sectorul privat. |
| --- | --- |

3.11.

Accesul pentru inițiativele comunitare

| 3.12. | În prezent, există în Europa mii de inițiative la nivelul de bază privind schimbările climatice și durabilitatea. Aceste inițiative au o contribuție semnificativă la atingerea obiectivelor UE în materie de climă, energie și durabilitate, dar se bazează în mare parte pe participarea voluntarilor, un obstacol major în calea dezvoltării și extinderii lor fiind lipsa finanțării și a sprijinului profesional. Adesea, sunt necesare resurse foarte modeste, fără de care inițiativele cu greu pot progresa și lansa proiecte. Potențialul transformator al acestor inițiative nu este valorificat. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | În multe cazuri, inițiativele de la nivelul de bază întâmpină dificultăți în ceea ce privește accesarea unor surse convenționale de finanțare. Adesea, nivelul minim de finanțare care poate fi solicitată este prea ridicat și depășește cu mult nevoile sau capacitatea de gestionare a inițiativelor locale la scară mică. Cerințele de cofinanțare creează obstacole suplimentare. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Corelarea cerințelor de finanțare, formalitățile administrative excesive și procedurile complicate sunt câteva dintre problemele identificate în accesarea finanțării de către grupurile mai mici. Deși aceste tipuri de proiecte/inițiative sunt de dimensiuni mici luate individual, efectul lor cumulat poate fi mare. De asemenea, există numeroase alte beneficii și avantaje locale care derivă unul din altul atunci când programele mici plasate sub responsabilitatea comunității sunt sprijinite cu finanțare adecvată. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Majoritatea, dacă nu toată finanțarea este orientată spre proiecte și nu abordează nevoia ca resursele să sprijine procedurile de la diferite niveluri, de la organizarea la nivel comunitar și consolidarea capacităților la nivel local, la crearea de rețele, schimbul de opinii și dezvoltarea de platforme la nivel regional, național și european. Sprijinul financiar în acest domeniu ar putea contribui într-o mare măsură la accelerarea nivelului de implicare a cetățenilor și a comunității în domeniul politicilor climatice și contribuie, de asemenea, la a asigura că există suficientă organizare și colaborare pentru a sprijini extinderea măsurilor și a contribui la elaborarea politicilor. |
| --- | --- |

3.15.

Accesul la finanțarea pentru inovare

| 3.16. | Antreprenorii începători se confruntă, totodată, cu o serie de dificultăți legate de accesul la finanțare, lipsa de cunoștințe și experiență, accesul la piețe și extinderea dincolo de faza de demarare. Finanțarea inovării reprezintă o parte esențială a soluției la criza climatică, dar este necesară, de asemenea, o abordare inovatoare în ceea ce privește mecanismele de finanțare și furnizarea acestora. Inițiative precum CCI-Climă al EIT vizează să abordeze aceste provocări prin integrarea schimbărilor climatice în piețele financiare, democratizarea informațiilor privind riscurile acestor schimbări și sprijinirea investițiilor în întreprinderi nou-înființate inovatoare. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Soluții propuse

| 4.1. | CESE propune înființarea, la nivelul UE, a unui forum privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice, cu o rețea descentralizată. Acesta ar aduce laolaltă toate părțile relevante și ar înlesni un răspuns coordonat la problemele identificate aici. El ar reprezenta un vector de dezvoltare a mecanismelor necesare, după cum se menționează în prezentul aviz. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Una dintre funcțiile Forumului privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice trebuie să o reprezinte o platformă de dialog care să contribuie la conectarea soluțiilor nestatale, deosebit de promițătoare și eficace, cu investitorii privați și instituționali. În plus, este necesar ca, în statele membre ale UE, și nu numai, să se pună un accent puternic pe potențialul de extindere, pentru a asigura un impact maxim. CESE, cu rețeaua sa de grupuri ale societății civile organizate din întreaga Europă, se află într-o poziție privilegiată pentru a participa la un forum privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice, putând să dea glas problemelor de acces la finanțare întâmpinate la nivel de teren. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Comunicarea eficientă va fi o componentă esențială a oricărei strategii de succes în vederea soluționării problemelor legate de finanțarea combaterii schimbărilor climatice. Comunicarea trebuie să funcționeze în toate direcțiile, identificând în mod clar publicul și utilizând un limbaj eficient, precis și adecvat pentru a face publice oportunitățile și accesibilitatea opțiunilor de finanțare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Comisia Europeană și alte instituții ale UE trebuie să elaboreze documente de orientare pentru actorii nestatali, în vederea utilizării mecanismelor de finanțare existente. Este necesar un sistem de identificare, analizare, sintetizare și difuzare a informațiilor privind diversitatea surselor de finanțare disponibile pentru acțiunile în domeniul schimbărilor climatice întreprinse de către actorii nestatali. Acesta se poate baza pe lucrările desfășurate de Comitetul European al Regiunilor, care identifică măsuri de pregătire a unui set de instrumente care să cuprindă informații ușor de înțeles pentru autoritățile locale și regionale privind finanțarea disponibilă pentru acțiunile de combatere a schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | De asemenea, este necesar un mecanism de monitorizare pentru cartografierea clară a fluxurilor de finanțare a combaterii schimbărilor climatice, care să ajute la identificarea blocajelor și să se concentreze asupra soluțiilor practice de eliminare a acestor blocaje. Acesta este un prim pas urgent. Un proces de cartografiere ar constitui, de asemenea, un pas esențial în înțelegerea obstacolelor în calea accesului actorilor nestatali de mici dimensiuni. Cartografierea finanțării va contribui, de asemenea, la identificarea deficiențelor legate de atragerea unor acțiuni climatice pozitive care ar trebui să facă parte din procesul Planului global de acțiune împotriva schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE solicită ca UE să joace rolul de lider în furnizarea unui model privind atragerea contribuției actorilor nestatali în vederea atingerii obiectivelor privind clima. Actorii nestatali europeni în domeniul climei – în special cei mai mici – se așteaptă la sprijin din partea instituțiilor europene pentru a mobiliza fonduri dedicate combaterii schimbărilor climatice și pentru a obține un acces mai bun la finanțare prin proceduri și prin raportări mai simple. Acest lucru ar facilita atragerea a numeroase acțiuni care rămân nerecunoscute în lupta împotriva schimbărilor climatice. De exemplu, pentru proiectele sub un anumit prag financiar, cum ar fi 50 000 EUR, s-ar putea elabora un model simplificat de cerere, de o pagină, și un formular de raportare de o pagină. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Este necesară finanțarea suplimentară sub forma unor subvenții de dimensiuni reduse, cu proceduri simplificate de solicitare și raportare, care să vizeze în mod specific acțiunile locale de la nivelul de bază privind schimbările climatice și durabilitatea, și fără rate prohibitive de cofinanțare. Ar putea fi dezvoltate mecanisme care să permită gruparea proiectelor, pentru a îmbunătăți impactul finanțării și a facilita accesul. Aceste instrumente trebuie dezvoltate de urgență. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | De asemenea, ar trebui dezvoltat un mecanism de sprijin, care să permită proiectelor să valorifice cunoștințele de specialitate în etapa anterioară depunerii cererii pentru finanțare, astfel încât proiectele să fie elaborate în mod eficace și să fie prezentate corespunzător. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Este necesar ca, la nivelul UE, să aibă loc o reflecție generală asupra mecanismelor inovatoare de finanțare. Actorii nestatali ar trebui să fie implicați în această discuție încă de la început, pentru a asigura simplitatea și claritatea criteriilor de alocare. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | În general, ar trebui stabilită o cooperare mai strânsă între fondurile pentru climă și cele pentru durabilitate și programele financiare și rețelele de actori nestatali. Este vorba de un schimb de cunoștințe, comunicare și dialog. Un forum privind finanțarea combaterii schimbărilor climatice poate facilita acest lucru. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | De asemenea, măsurile financiare ar putea stimula acțiunile nestatale sau comportamentul favorabil climei al actorilor nestatali. De exemplu, deducerile fiscale la nivel național ar putea contribui la o producție cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea stimula participarea actorilor nestatali la acțiunile în domeniul schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În formularea noului cadru financiar multianual al UE pot exista oportunități pentru a facilita acțiunile nestatale ascendente în materie de climă, în vederea respectării depline a angajamentelor UE privind schimbările climatice în temeiul Acordului de la Paris. În acest sens, CESE solicită o creștere de cel puțin 40 % a cheltuielilor UE care contribuie la realizarea obiectivelor climatice (7). În al doilea rând, CESE solicită o eliminare treptată, dar rapidă a subvențiilor pentru combustibilii fosili și cere ca nicio formă de energie pe bază de combustibili fosili să nu fie co-finanțată, direct sau indirect, prin fonduri europene. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Trebuie dezvoltat un instrument de protecție împotriva schimbărilor climatice care să garanteze că niciuna dintre cheltuielile publice nu va sprijini activități care agravează criza climatică. Acest lucru ar trebui să se aplice și în cazul programelor de finanțare privată. Alocarea fondurilor specifice pentru finanțarea combaterii schimbărilor climatice nu ar trebui să însemne că alte părți ale unui buget sau ale unei finanțări sunt alocate unor activități care sunt în contradicție cu obiectivele climatice. Obiectivul stabilit la articolul 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris trebuie să fie îndeplinit. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Principalul instrument financiar al UE pentru sprijinirea dezvoltării locale ascendente este abordarea dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității (DLRC). Acesta este plasat în poziția ideală pentru susținerea inițiativelor ascendente, având potențialul de a oferi subvenții și sprijin adaptate circumstanțelor locale. În decembrie 2017, CESE a adoptat un aviz privind „Avantajele abordării bazate pe dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității pentru dezvoltarea locală și rurală integrată” (8) prin care a solicitat Comisiei Europene să exploreze și să analizeze în profunzime oportunitățile de a crea un fond de rezervă pentru DLRC la nivelul UE. În afară de aceasta, CESE a recomandat Comisiei Europene să se asigure că toate statele membre dispun de un fond național pentru DLRC, cu contribuții din partea tuturor celor patru fonduri ESI (FEADR, FEDR, FSE și FEPAM). Această structură de DLRC ar putea reprezenta unul dintre canalele utilizate pentru sprijinirea microproiectelor și a micilor proiecte menționate la punctul 2.7. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Pentru ca lanțul valoric financiar în ansamblu să fie mai durabil, CESE susține foaia de parcurs a Comisiei privind finanțarea creșterii durabile (9) adoptată în martie 2018. CESE a făcut recomandări concrete cu privire la acest plan de acțiune în avizele sale respective (10). |
| --- | --- |

4.15.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizul CESE „Construirea unei coaliții a societății civile pentru a transpune în fapt angajamentele Acordului de la Paris” (JO C 389, 21.10.2016, p. 20).

1

(2)  Avizul CESE pe tema „Stimularea acțiunii climatice a actorilor nestatali” (JO C 227, 28.6.2018, p. 35).

2

(3)  Studiul CESE privind un set de instrumente pentru parteneriatele multilaterale în domeniul schimbărilor climatice – Un cadru de politici pentru stimularea acțiunilor climatice ascendente.

3

(4)  Avizul CESE „Justiția climatică” (JO C 81, 2.3.2018, p. 22).

4

„Justiția climatică”

(5)  Raport special al IPCC referitor la impactul încălzirii globale cu 1,5 oC peste nivelurile preindustriale (octombrie 2018).

5

o

(6)  Programul de cercetare și inovare Orizont 2020 în cadrul acordului de grant Nr. 695989 – Foaia de parcurs privind încălzirea în Europa (Heat Roadmap Europe).

6

Heat Roadmap Europe

(7)  Avizul CESE pe tema „Pactul european privind finanțele și clima” (JO C 62, 15.2.2019, p. 8).

7

(8)  Avizul CESE „Avantajele abordării bazate pe dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității” (JO C 129, 11.4.2018, p. 36).

8

(9)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Plan de acțiune: finanțarea creșterii durabile.

9

(10)  Avizele CESE pe temele „Plan de acțiune privind finanțarea durabilă” (JO C 62, 15.2.2019, p. 73), „Finanțarea durabilă: taxonomie și criterii de referință” (JO C 62, 15.2.2019, p. 103), „Obligațiile investitorilor instituționali și ale administratorilor de active privind durabilitatea” (JO C 62, 15.2.2019, p. 97).

10

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/20

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Situația femeilor de etnie romă”

(aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European)

(2019/C 110/04)

Raportor:

| Sesizare | Parlamentul European, 30.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 7.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri) | 196/2/5 |

Sesizare

Parlamentul European, 30.5.2018

Temei juridic

Articolul 304 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

7.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/ abțineri)

196/2/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Foarte multe femei (și fete) de etnie romă se confruntă cu multiple forme de discriminare, în diferite sectoare, care le blochează într-o situație în care nu își pot exercita pe deplin drepturile. Femeile de etnie romă reprezintă grupul minoritar cel mai vulnerabil din UE. Soluționarea acestei situații este o datorie și totodată o obligație prioritară a democrațiilor europene. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE mulțumește numeroaselor femei de etnie romă pentru angajamentul de care au dat dovadă în trecut sau în prezent de a combate cu curaj structurile de discriminare și violența instituțională, pentru o conviețuire în deplină libertate într-o Europă fără discriminare. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Trebuie să se pună capăt fără întârziere învățământului segregat, a cărui calitate slabă este cauzată în mod clar de factori discriminatorii, și în același timp trebuie asigurat accesul tuturor tinerelor de etnie romă la toate elementele unui învățământ public de calitate. Ar trebuie revizuite fără întârziere și în mod serios sistemul școlilor speciale și cel al procedurilor de orientare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE așteaptă din partea statelor membre să acorde prioritate eliminării practicilor medicale care încalcă standardele – și legislația aferentă – privind prestarea unor servicii care să corespundă exigențelor deontologice, calificând ca infracțiuni penale practici cum ar fi sterilizarea forțată, refuzul accesului la servicii de asistență medicală pe motive de etnie sau prestațiile de servicii de calitate inferioară. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Statele membre ar trebui să elimine fără întârziere formele și modalitățile de angajare discriminatorii și, totodată, ar trebui să implementeze politici structurate, care să crească șansele de angajare ale femeilor de etnie romă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ar trebui adoptate norme minime acceptabile pentru servicii publice și locuințe, care să fie aplicate ca drept fundamental, prin includerea lor, dacă este necesar, în constituțiile statelor membre. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ar trebui acționat în mod hotărât și fără discriminare împotriva tuturor formelor de trafic de persoane și infracțiunilor motivate de ură, care afectează îndeosebi femeile de etnie romă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Acestea au foarte puține posibilități de a participa la elaborarea și evaluarea politicilor legate de propria soartă. Participarea la asemenea programe ar trebui garantată la un nivel adecvat. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Spre deosebire de practicile actuale din majoritatea statelor membre, strategiile UE și naționale de după 2020 trebuie să acorde atenție specială preocupărilor și intereselor femeilor de etnie romă. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Situația femeilor de etnie romă în Uniunea Europeană

| 2.1. | Foarte multe femei (și fete) de etnie romă se confruntă cu multiple forme de discriminare, în diferite sectoare, care le blochează într-o situație în care nu își pot exercita pe deplin drepturile. Femeile de etnie romă reprezintă grupul minoritar cel mai vulnerabil din UE. Situația descrisă reprezintă o încălcare sistematică a democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale ale omului, subminând profund ideea europeană bazată pe valorile consacrate la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (1) și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2). În acest domeniu s-au înregistrat progrese nesemnificative în ultimii ani. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) furnizează o imagine detaliată a situației defavorizate a femeilor de etnie romă [în special în cadrul sondajului UE-MIDIS II (3)], în pofida faptului că cele mai multe state membre nu dispun de date defalcate pe etnie și sex. Femeile de etnie romă par să fie defavorizate în toate sectoarele societății, nu doar în raport cu ansamblul populației, ci și cu bărbații de etnie romă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE are convingerea că soliditatea idealului european reflectă măsura în care cei mai defavorizați cetățeni ai UE pot beneficia de acest ideal. Din acest motiv, luarea măsurilor necesare pentru a îmbunătăți situația femeilor și fetelor de etnie romă și a promova capacitarea acestora nu reprezintă doar o obligație a instituțiilor UE și a statelor membre, ci și un test al calității structurilor democratice a acestora și al maturității statului de drept. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Observații generale

| 3.1. | Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană indică printre valorile fundamentale ale idealului european, egalitatea și respectarea drepturilor omului – inclusiv drepturile persoanelor aparținând minorităților. Se poate spune că aceste drepturi sunt aplicate efectiv dacă sunt garantate schimbări reale în acest sens, de care să beneficieze grupurile sociale cele mai afectate de marginalizare și discriminare. Discriminarea, segregarea și ostilitatea împotriva romilor reprezintă respingerea vădită a acestor valori. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Asigurarea egalității de gen între femeile și bărbații de etnie romă constituie condiția capacitării economice a femeilor de etnie romă, precum și a aplicării drepturilor omului și libertăților fundamentale de care ele ar trebui să se bucure pe plan politic, economic, social, cultural și civic și care trebuie garantate prin Constituție. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În baza celor de mai sus, cum a susținut deja în avizele anterioare (4), CESE sprijină obiectivele strategiei-cadru europene, dar atrage totodată atenția asupra necesității implementării riguroase a acesteia, precum și asupra caracterului insuficient al rezultatelor obținute. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE atrage atenția și asupra faptului că ostilitatea împotriva romilor este prezentă la aproape toate nivelurile de activitate ale statelor membre, atât la nivel instituțional, cât și la cel al autorităților, ceea ce împiedică persoanele de etnie romă să acceseze cu aceleași șanse serviciile publice, să se bucure de drepturi egale și de egalitatea de tratament obligatorie, să participe la luarea deciziilor politice cu privire la aspectele care le privesc într-o măsură proporțională cu procentul pe care-l reprezintă din populația totală și să se protejeze împotriva consecințelor discriminării. Acest lucru este valabil și mai mult în cazul femeilor de etnie romă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În vederea identificării încălcărilor de natură sistematică a drepturilor femeilor de etnie romă, CESE solicită elaborarea unor „Cărți albe”, cu cooptarea organismelor independente și credibile ale comunității rome. Acestea ar trebui consultate și recunoscute oficial, astfel încât să se poată pune bazele unei reconcilieri istorice. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE mulțumește numeroaselor femei de etnie romă pentru angajamentul de care au dat dovadă în trecut sau în prezent de a combate cu curaj structurile de discriminare și violența instituțională, pentru o conviețuire în deplină libertate într-o Europă fără discriminare. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Domenii specifice de politici publice (5)

4.1.   Învățământ

| 4.1.1. | Învățământul segregat este ilegal și are, în mod inevitabil, rezultate negative. Consecințele negative ale educației segregate afectează în principal fetele de etnie romă, privându-le de posibilitățile de mobilitate socială. De aceea, ar trebui aplicate toate mijloacele legale și de asistență țintită prin politicilor publice, acoperindu-se totodată costurile suplimentare necesare, pentru a remedia nivelul scăzut al învățământului segregat ca urmare a discriminării, în conformitate cu așteptările UE. În același timp, trebuie garantat accesul fetelor de etnie romă la toate componentele învățământului public de calitate. Guvernele trebuie să asigure resursele umane, filierele și programele școlare corespunzătoare. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Posibila diagnosticare nejustificată a copiilor de etnie romă ca persoane cu handicap mental și segregarea lor educațională trebuie considerată una dintre cele mai grave încălcări ale drepturilor lor, distrugându-le viitorul. De aceea, este nevoie de revizuirea sistematică a acestor diagnostice de către instituții specializate, independente. Trebuie să se garanteze că nu vor exista obstacole în calea lansării procedurii de revizuire, la cererea oricărei părți relevante, în special a părintelui sau a tutorelui, dar și a școlii. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | În caz de suspiciuni de erori de judecată repetate, în special dacă sunt sistematice, având ca scop sau efect segregarea, trebuie să se vegheze ca statele membre să fie obligate să investigheze fără întârziere cauzele în detaliu, să publice rezultatele investigației, să le evalueze în cadrul mecanismelor naționale de combatere a segregării și să ia măsurile legislative și de aplicare a drepturilor corespunzătoare care se impun. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Între timp, nivelul pedagogic al claselor speciale ar trebui adus la nivelul general al învățământului, pentru ca acestea să nu fie, pe acest plan, doar „linii moarte”. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | În țările în care fenomenul de segregare în școli nu este în scădere, ci mai degrabă în creștere, CESE solicită limitarea fondurilor UE, înghețarea lor și, în cazul unor probleme sistematice, retragerea lor. CESE speră că, în astfel de situații, mecanismele de protecție juridică ale Uniunii Europene (articolul 7 și mecanismul de respectarea a statului de drept) vor fi puse în aplicare în mod eficace și rapid. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Ar trebui instituite programe de formare și de formare continuă „a doua șansă”, pentru a spori șansele femeilor de etnie romă în materie de învățământ și pentru a reduce riscul de abandon școlar, astfel încât ele să aibă acces și la alte locuri de muncă decât cele subvenționate de autoritățile publice sau de pe piața secundară, parțial declarate sau atipice, care le privează de posibilitățile de mobilitate socială. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Sănătate

| 4.2.1. | Femeile de etnie romă care trăiesc deseori în ghetouri sau în locuri greu accesibile, se confruntă adesea cu situații de refuz, de denigrare sau chiar violență fizică în cadrul serviciilor de asistență medicală. În ceea ce privește sănătatea reproductivă, în general au acces limitat la căile de aplicare a drepturilor lor. CESE îndeamnă cu fermitate statele membre să creeze și să utilizeze unități mobile, echipate corespunzător și având capacitatea adecvată pentru persoanele care trăiesc în condiții de segregare. Comitetul solicită revizuirea funcționării serviciilor de asistență în timpul sarcinii și al nașterii și implementarea măsurilor de îmbunătățire necesare. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | CESE așteaptă ca statele membre să acorde prioritate eliminării practicilor medicale care încalcă standardele deontologice și legislația aferentă și, dacă situația o impune, să ia măsuri în acest sens. Ar trebui asigurate căi de atac gratuite și ușor accesibile pentru garantarea drepturilor în domeniul sănătății, acordându-se atenție specială nevoilor reale ale persoanelor vizate, ca de exemplu înființarea de puncte de informare medicale, formarea mediatorilor în materie de sănătate și includerea lor în sistem sau implementarea unor inițiative în materie de sănătate publică care să ajungă și la populația din ghetouri. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Este o necesitate urgentă ca guvernele să se angajeze public și fără echivoc în favoarea principiului accesului egal la asistență medicală și a punerii sale în aplicare și să se ia măsuri împotriva practicilor care încalcă acest obiectiv, prin inițierea unor programe de sensibilizare în acest sens destinate tuturor persoanelor vizate. Trebuie asigurate măsurile legislative necesare pentru ca femeile și copiii de etnie romă care nu dispun de asigurări de sănătate de bază să fie acoperiți. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Sterilizarea forțată

| 4.3.1. | În numeroase țări, unde, în trecut, drepturile reproductive ale femeilor au fost încălcate sistematic și unde sterilizarea forțată a fost aplicată în masă ca instrument al politicii de stat, autoritățile politice nici măcar nu și-au cerut scuze și nu și-au asumat responsabilitatea. În locurile unde s-au petrecut aceste fapte, nu au fost asigurate reparații judiciare și financiare. CESE propune ca legiuitorul european să facă tot posibilul pentru ca, în cadrul armonizării dreptului penal european, statele membre să prelungească în mod considerabil sau să elimine complet termenul de prescripție în cazul acestor infracțiuni – având în vedere faptul că, pe fond, acestea pot fi comparate cu crimele împotriva umanității – și să adopte o legislație specifică pentru ca victimele să obțină reparații legale și financiare efective. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Cu privire la aceste aspecte, este nevoie să se facă lumină cu onestitate și totală transparență, pentru a promova reconcilierea și pentru a împiedica pe viitor comiterea acestor crime de către stat și autoritățile publice. De aceea, CESE recomandă înființarea, în statele membre vizate, a unor comitete formate din istorici independenți, în cooperare cu victimele și cu reprezentanții acestora, care să identifice crimele comise în trecut și să publice rezultatele în cadrul unui proces de reconciliere a societății, după modelul suedez și al Cărții sale albe. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Ocuparea forței de muncă

| 4.4.1. | Femeile de etnie romă se află într-o situație chiar mai proastă decât bărbații romi în privința ocupării forței de muncă; toți indicatorii în materie de ocupare a forței de muncă ating valori extrem de scăzute în cazul femeilor. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | CESE solicită statelor membre să ia măsuri specifice și cuprinzătoare în scopul capacitării economice a femeilor de etnie romă și al asigurării de competențe necesare în acest sens. Promovarea întreprinderilor sociale, asigurarea unor programe de microcreditare, accesul nelimitat și fără discriminare la indemnizații aferente sunt deosebit de importante în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Antreprenorii au devenit importanți în calitate de furnizori de oportunități de angajare și de actori-cheie ai prosperității colectivităților locale și regionale. Acest lucru este relevant îndeosebi pentru comunitățile rome. În cadrul politicilor care vizează nevoile femeilor antreprenor de etnie romă și nevoile IMM-urilor, sunt necesare măsuri specifice nu numai pentru a capacita femeile rome, ci și pentru a sprijini inițiativele lor referitoare la proiecte comunitare și înființarea de întreprinderi. În prezent, astfel de politici orientate, care să vizeze în mod explicit sprijinirea femeilor de etnie romă, lipsesc cu desăvârșire în majoritatea statelor membre și, de aceea, CESE solicită să se exploateze potențialul acestora. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Comitetul îndeamnă autoritățile publice de la toate nivelurile societății să ofere formare profesională pentru piața forței de muncă și să înființeze locuri de muncă suficiente, precum și forme de angajare subvenționate. Ele trebuie să asigure indemnizații de transport și ajutoare pentru educație continuă și perfecționare profesională, și, prin intermediul instrumentelor de politici publice specifice, să sprijine concilierea vieții de familie cu cea profesională pentru femeile de etnie romă aflate în situații vulnerabile. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a ajuta femeile de etnie romă să-și depășească situația vulnerabilă de pe piața forței de muncă și pentru a eradica formele de muncă (cvasi) forțată, semilegală sau ilegală. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | În acest sens și recunoscând totodată importanța integrării femeilor de etnie romă pe piața forței de muncă, ar trebui introduse programe de angajare „a doua șansă”; de asemenea, ar trebui să li se pună la dispoziție asistență din partea mediatorilor, indemnizații de transport și ajutor pentru formare. În plus, nu trebuie precupețite eforturile în eradicarea discriminării la locul de muncă și în educarea angajatorilor în această privință. |
| --- | --- |

4.4.6.

4.5.   Locuințe, servicii publice

| 4.5.1. | Acolo unde există segregare, femeile și copiii suferă cel mai mult de pe urma impactului acesteia asupra vieții de zi cu zi. CESE subliniază, prin urmare, necesitatea de a institui standarde minime acceptabile cu privire la locuințe, servicii publice și infrastructură, care trebuie aplicate ca drept fundamental, de preferință consacrat în constituțiile statelor membre. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | CESE propune ca satisfacerea acestor nevoi (de exemplu furnizarea apei potabile, alimentarea cu energie electrică, canalizarea sau tratarea apelor reziduale, drumuri asfaltate, ridicarea gunoiului, accesibilitatea serviciilor publice etc.) să reprezinte condiția prealabilă pentru continuarea investițiilor în dezvoltarea urbană și pentru accesarea și utilizarea subvențiilor. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Evacuările nejustificate și ilegale trebuie oprite, asigurându-se femeilor de etnie romă posibilitatea de a beneficia de o protecție juridică specială, care să fie disponibilă și accesibilă. Trebuie să existe compensații pentru femeile traumatizate de aceste evacuări. |
| --- | --- |

4.5.3.

4.6.   Eliminarea structurilor caracterizate prin violență

| 4.6.1. | Femeile și fetele de etnie romă sunt deosebit de vulnerabile în situații de discriminare și segregare și devin cu ușurință victime ale altor infracțiuni. Ele sunt afectate într-o măsură disproporționată de toate formele cunoscute ale exploatării și traficului de persoane. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Comitetul este de acord că traficul de persoane și violența împotriva femeilor de etnie romă sunt o încălcare flagrantă a drepturilor fundamentale ale omului, interzisă în mod explicit de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, iar statele membre ar trebui să acționeze în consecință (6). Este vorba de infracțiuni foarte grave, motivate de cererea de piață, și care sunt, sub forme foarte diverse, deosebit de profitabile pentru criminalitatea internațională organizată și la care femeile și copiii de etnie romă sunt expuși într-o măsură disproporționată. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | CESE speră ca statele membre să introducă fără întârziere, în dreptul lor penal, sancțiuni pentru aceste forme de criminalitate noi și în continuă schimbare, să ia măsuri judiciare coordonate și orientate și, în măsura posibilului, să suprime canalele de profit obținut prin violență. Trebuie examinat contextul socioeconomic mai larg în care sunt comise aceste infracțiuni, trebuie identificate situațiile de sărăcie, discriminare și vulnerabilitate și trebuie aplicate în mod coerent instrumentele de politică socială (strategice, legislative, financiare, educative, de cercetare și altele) pentru combaterea acestora. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Violența la care sunt supuse femeile de etnie romă își poate avea originea atât în societate, în general, cât și în comunitatea proprie. În orice caz, trebuie luate acțiuni hotărâte împotriva tuturor formelor de violență organizată, în cadrul unei abordări centrate pe victimă, sensibilă la dimensiunea de gen și care să țină seama de vulnerabilitatea deosebită a femeilor și a copiilor și de protecția sporită de care ei ar trebui să beneficieze, și care să se concentreze pe drepturile omului. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | CESE salută faptul că, în urma semnării de către Comisia Europeană, UE a devenit parte la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, cunoscută și sub denumirea de Convenția de la Istanbul. CESE îndeamnă toate statele membre ale UE să ratifice și să pună în aplicare convenția, fără rețineri și cu hotărâre, ținând cont de vulnerabilitatea deosebită a femeilor de etnie romă în acest domeniu. |
| --- | --- |

4.6.5.

| 4.6.6. | De asemenea, femeile și fetele de etnie romă sunt într-o măsură tot atât de disproporționată, ținte și victime ale unor infracțiuni și ale unui discurs inspirate de ură. Ar trebui luate măsuri pentru facilitarea accesului la justiție al persoanelor vizate și, cu ajutorul organizațiilor societății civile, ar trebui implementate instrumente care să sensibilizeze cetățenii la detectarea acestor infracțiuni penale. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.7. | CESE sprijină extinderea geografică și implementare JUSTROM, programul comun al Consiliului Europei și al Comisiei Europene în vederea asigurării accesului femeilor de etnie romă la justiție. |
| --- | --- |

4.6.7.

| 4.6.8. | Comitetul atrage atenția asupra faptului că toate tipurile de ostilitate împotriva romilor și toate formele de segregare pot fi considerate ca violență. Comitetul subliniază necesitatea asigurării protecției împotriva infracțiunilor de acest gen în cadrul serviciilor instituționale finanțate de stat (centre de protecție a copilului, asistență socială și medicală) și în cadrul structurilor judiciare și de ordine publică și similare naționale (poliție, justiție penală și penitenciare), unde femeile de etnie romă se află într-o situație de vulnerabilitate deosebită. Atrage atenția asupra importanței de a asigura, în aceste cazuri, un acces facil și gratuit la protecție juridică. |
| --- | --- |

4.6.8.

| 4.6.9. | Legislația națională și internațională trebuie să recunoască căsătoria forțată între minori ca o formă de trafic de persoane și să acționeze în consecință. Toate instrumentele și programele preventive și de protecție utilizate pentru combaterea traficului de persoane trebuie puse la dispoziția victimelor căsătoriilor forțate între minori. |
| --- | --- |

4.6.9.

4.7.   Incluziune și participare

| 4.7.1. | Femeile de etnie romă au foarte puține posibilități de a elabora și evalua politici care să le influențeze viața. Prin urmare, CESE subliniază că este esențial, în baza principiului „nimic despre noi fără noi”, ca femeile de etnie romă să fie incluse în mod adecvat în conceperea, planificarea, punerea în aplicare și evaluarea tuturor programelor care le privesc, pe ele sau comunitatea lor. CESE propune ca, în cazul programelor destinate în mod explicit femeilor de etnie romă, participarea acestora să fie majoritară, iar în cazul programelor destinate comunităților rome, de cel puțin 30 %. Ar trebui elaborat un sistem de evaluare care să verifice aceste procente în mod fiabil. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | CESE propune ca aceste procente de participare să poată fi aplicate în mod verificabil în cadrul organismelor responsabile pentru politicile de incluziune naționale și regionale (consilii naționale, regionale și județene de coordonare, comisii de combatere a segregării etc.). |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | CESE solicită guvernelor și altor autorități să poarte un dialog politic real și aprofundat cu reprezentanții femeilor de etnie romă la toate nivelurile de organizare a societății și să creeze structurile oficiale necesare în acest sens. În acest scop, propune crearea de instituții juridice specifice, cum ar fi comitetele de femei din cadrul platformelor naționale pentru romi, în care femeile de etnie romă și-ar putea asigura reprezentarea în mod direct, sau numirea unui mediator independent pentru femeile de etnie romă. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Comitetul ia notă de faptul că perspectiva femeilor de etnie romă lipsește deseori sau este reprezentată doar în infimă măsură, atât în strategiile-cadru europene actuale, cât și în strategiile naționale de integrare a romilor. Atât în procesele de după 2020, cât și în elaborarea următoarelor strategii de incluziune socială, opinia reprezentanților femeilor de etnie romă ar trebui luată în considerare într-o măsură mult mai mare. |
| --- | --- |

4.7.4.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A12012M%2FTXT.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=ro.

2

(3)  http://fra.europa.eu/en/project/2015/eu-midis-ii-european-union-minorities-and-discrimination-survey/publications.

3

(4)  JO C 248, 25.8.2011, p. 16, JO C 67, 6.3.2014, p. 110, JO C 11, 15.1.2013, p. 21

4

(5)  Dintre numeroasele recomandări formulate până în prezent de către comunitatea romă și de organizațiile societății civile de apărare a drepturile romilor, mediul științific, organizațiile internaționale și CESE, prezentul aviz le menționează aici – din rațiuni evidente de limită de spațiu – doar pe cele considerate deosebit de importante din punctul de vedere al respectării drepturilor femeilor de etnie romă.

5

(6)  Articolul 5 alineatul (3) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

6

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/26

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Egalitatea de șanse între femei și bărbați pe piețele europene ale forței de muncă”

(aviz exploratoriu, la solicitarea Parlamentului European)

(2019/C 110/05)

| Raportor: | doamna Helena DE FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Helena DE FELIPE LEHTONEN

| Sesizare | Parlamentul European, 3.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul de procedură |
| Decizia Adunării Plenare | DD/MM/YYYY |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 7.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 151/2/4 |

Sesizare

Parlamentul European, 3.5.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul de procedură

Decizia Adunării Plenare

DD/MM/YYYY

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

7.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

151/2/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În vederea îmbunătățirii egalității de șanse între femei și bărbați pe piețele forței de muncă, Comitetul Economic și Social European consideră că este necesar să se elaboreze o
  strategie europeană integrată și ambițioasă
  pentru abordarea obstacolelor sistemice și structurale, care să conducă la politici, măsuri și programe de finanțare ale UE adecvate pentru a contribui la egalitatea între femei și bărbați, promovând astfel realizarea „într-o mai mare măsură a unei independențe economice egale pentru femei și bărbați”. Aceasta ar contribui și la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prezentul aviz reamintește necesitatea de a aborda mai în detaliu anumite provocări bine identificate, cum ar fi diferența de remunerare dintre bărbați și femei și echilibrul între viața profesională și cea privată, pentru care CESE a emis deja avize (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că sunt necesare eforturi suplimentare pentru combaterea diferenței persistente de remunerare dintre femei și bărbați. El sprijină pe deplin obiectivele Coaliției internaționale pentru egalitatea de remunerare, de a depune eforturi pentru eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați până în 2030. CESE regretă rata scăzută de punere în aplicare a Recomandării din 2014 a Comisiei Europene privind transparența salarială și îndeamnă statele membre și Uniunea Europeană să adopte măsurile corespunzătoare pentru intensificarea punerii în aplicare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE reamintește că transparența salarială are de jucat un rol important în combaterea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați (2). CESE recomandă utilizarea de sisteme salariale neutre din punctul de vedere al genului, ca mijloc de promovare a unei abordări nepărtinitoare a remunerării și recrutării personalului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE își exprimă acordul cu privire la necesitatea consolidării măsurilor pentru reducerea segregării de gen orizontale în domeniul educației, al formării și pe piața muncii. Campaniile de sensibilizare și alte măsuri ar trebui să fie realizate astfel încât să abordeze stereotipurile și segregarea de gen în domeniul educației, al formării și al alegerilor de carieră, exploatând pe deplin noile tehnologii. Îmbunătățirea condițiilor de salarizare și de muncă în sectoarele dominate de femei ar putea încuraja mai mulți bărbați să opteze pentru aceste ocupații. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ar trebui dedicate eforturi suplimentare integrării pe piața muncii și capacitării femeilor care fac parte din grupuri vulnerabile, în conformitate cu abordarea intersecțională (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE apreciază eforturile depuse de Comisie pentru o monitorizare mai atentă a îngrijirii copiilor și a îngrijirii pe termen lung, în cadrul semestrului european. Aceasta ar trebui să rămână o prioritate pe termen mediu și lung. CESE este în favoarea inițierii unei noi dezbateri cu statele membre pe tema obiectivelor de la Barcelona, din 2002, privind serviciile de îngrijire a copiilor, în vederea stabilirii de obiective mai ambițioase și a extinderii abordării, astfel încât să acopere și îngrijirea altor persoane aflate în întreținere. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE invită Parlamentul și Consiliul să introducă indicatori noi și adecvați în cadrul viitoarelor fonduri structurale europene, pentru a monitoriza mai bine contribuția financiară a UE la diferitele servicii de îngrijire și la egalitatea de șanse. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE salută noua propunere privind FSE+ din cadrul financiar multianual pentru 2021-2027, care vizează sprijinirea egalității între bărbați și femei, precum și promovarea participării femeilor pe piața forței de muncă prin măsuri de îmbunătățire a echilibrului între viața profesională și cea privată și prin accesul la servicii de îngrijire a copilului și la alte servicii de îngrijire. Cu toate acestea, Comitetul este de părere că fondurile UE ar trebui să fie alocate în așa fel încât să se țină seama în mai mare măsură de dimensiunea de gen și că egalitatea de gen ar trebui să fie un obiectiv de sine stătător, ceea ce ar fi de preferat unei fuzionări a obiectivelor egalității de gen, combaterii discriminării și combaterii rasismului în unul singur. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Totodată, CESE salută Programul InvestEU pentru perioada 2021-2027, care susține investițiile în infrastructura socială. CESE invită Parlamentul și Consiliul să sprijine cu fermitate această nouă oportunitate, cu scopul de a atrage investițiile necesare pentru serviciile de îngrijire a copiilor (precum și pentru îngrijirea copiilor după programul școlar). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Antreprenoriatul feminin a rămas în urmă și are nevoie să fie stimulat, astfel încât să exploateze potențialul enorm al economiei digitale și al inovării tehnologice. Accesul la finanțare trebuie să fie îmbunătățit, iar tranziția dintre statutele profesionale trebuie să fie facilitată. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Context și provocări

| 2.1. | Avizul CESE a fost elaborat ca răspuns la o solicitare a Parlamentului European de elaborare a unui aviz exploratoriu pe tema „Egalitatea de șanse între femei și bărbați pe piețele europene ale forței de muncă”. La solicitarea Parlamentului European, prezentul aviz examinează impactul măsurilor identificate în Recomandarea Comisiei referitoare la consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei prin transparență, precum și necesitatea unor inițiative suplimentare pentru combaterea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Atât articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din TUE, cât și Carta drepturilor fundamentale a UE recunosc faptul că dreptul la egalitatea de șanse este una dintre valorile fundamentale ale Uniunii și, ca atare, reprezintă o sarcină importantă. Pilonul european al drepturilor sociale consacră egalitatea de gen și dreptul la remunerare egală pentru muncă de valoare egală ca unul dintre cele 20 de principii fundamentale ale unor piețe ale forței de muncă și ale unor sisteme de asistență socială echitabile și funcționale. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Uniunea Europeană și statele membre promovează egalitatea de șanse pe piața forței de muncă printr-o combinație de instrumente legislative și nelegislative, recomandări, orientări de politică și sprijin financiar. În Angajamentul său strategic pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați 2016-2019, Comisia Europeană a confirmat prioritățile care urmează a fi abordate: independența economică egală pentru femei și bărbați, remunerarea egală pentru muncă egală și egalitatea în luarea de decizii, demnitatea, integritatea, eliminarea violenței pe criterii de gen și promovarea egalității de șanse în afara UE. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În 2017, rata de ocupare a femeilor a continuat să crească într-un ritm lent, dar constant, în concordanță cu rata de ocupare a bărbaților, și a ajuns la un record de 66,5 %, față de 78,1 % în cazul bărbaților. Cu toate acestea, diferența dintre rata de ocupare a femeilor și a bărbaților, de 11,5 puncte procentuale, a rămas neschimbată din 2013. În plus, este puțin probabil să fie atins obiectivul UE 2020 de ocupare a forței de muncă pentru bărbați și femei în proporție de 75 %. Valoarea indicelui egalității de șanse a crescut de la 62 de puncte în 2005 la 65 de puncte în 2012, dar numai la 66,2 puncte în 2015, ceea ce se datorează parțial crizei economice. În câteva state membre, măsurile de combatere a crizei nu au luat în considerare în mod corespunzător impactul negativ asupra egalității de șanse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În pofida progresului general înregistrat în materie de egalitate de șanse între femei și bărbați, pe piețele europene ale forței de muncă persistă totuși inegalitățile dintre femei și bărbați. Segregarea orizontală și segregarea verticală sunt factori importanți, ce contribuie la disparitatea de gen neajustată în ceea ce privește venitul brut pe oră, care se ridică, în prezent, la aproximativ 16 %. Disparitatea este agravată de preponderența femeilor care lucrează cu fracțiune de normă și în sectoare mai slab remunerate, precum și de recursul frecvent al femeilor la scheme de concediu de maternitate, care conduc la întreruperi ale carierei, la o rată mai scăzută de avansare în carieră și la obținerea de drepturi de pensie mai scăzute. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Diferența actuală dintre femei și bărbați în domeniul ocupării forței de muncă reprezintă o pierdere economică și socială importantă pentru UE, estimată la 370 miliarde EUR pe an. Dată fiind provocarea demografică și reducerea populației de vârstă activă, Europa trebuie să valorifice potențialul tuturor femeilor pe piața muncii, ținând seama de efectele intersecționale aferente rasei, originii etnice, clasei sociale, vârstei, orientării sexuale, naționalității, religiei, sexului, handicapului, statutului de refugiat sau de migrant, care pot presupune o serie de obstacole în calea integrării pe piața muncii. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În timp ce femeile ocupă, cu preponderență, locuri de muncă cu un nivel mai scăzut de remunerare și de calificare, în sectoare precum asistența medicală, serviciile sociale, învățământul, administrația publică și comerțul cu amănuntul, bărbații sunt reprezentați în mai mare măsură în domeniul ingineriei, al construcțiilor și al transporturilor. Lipsa bărbaților din posturile din domeniul educației, al sănătății și al protecției sociale este în creștere și este agravată de absența modelelor de rol, precum și de condițiile și de salarizarea adeseori mai puțin atractive. Același lucru se întâmplă în cazul femeilor care sunt subreprezentate în sectoarele STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică). În 2016, în UE, doar 17 % dintre specialiștii din domeniul TIC erau femei. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În timp ce noua legislație europeană face obiectul discuției la Consiliul UE (Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată), femeile suferă în continuare, întrucât sunt „sancționate din cauza maternității” la locul de muncă, inclusiv în perioada sarcinii și după naștere, ceea ce rămâne o problemă în numeroase state membre. Diferențele în ceea ce privește ocuparea forței de muncă sunt deosebit de ridicate în cazul mamelor și al femeilor cu responsabilități de îngrijire. În 2016, mai mult de 19 % dintre femeile inactive se aflau în această situație din cauza responsabilităților de îngrijire a copiilor sau a adulților. În medie, rata de ocupare a femeilor cu un copil cu vârsta mai mică de 6 ani este cu 9 % mai scăzută decât cea a femeilor fără copii, o diferență care ajunge la 30 % în unele țări. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE este deosebit de îngrijorat de proporțiile fenomenului de hărțuire sexuală cu care se confruntă femeile la locul de muncă și de faptul că hărțuirea femeilor pe internet devine tot mai răspândită. Comitetul reamintește necesitatea unei mai bune puneri în aplicare a Directivei 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), care interzice hărțuirea și discriminarea la locul de muncă (5). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | CESE îndeamnă și la adoptarea de măsuri specifice și integrate în alte politici, care să vizeze femeile ce fac parte din grupuri vulnerabile, întrucât ele se confruntă deseori cu dificultăți mai mari la intrarea pe piața muncii. Comitetul subliniază necesitatea unei abordări intersecționale, cu scopul de a spori oportunitățile pe piața muncii pentru femeile care se confruntă cu multiple forme de discriminare. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Antreprenoriatul feminin este încă insuficient dezvoltat. Femeile reprezintă 52 % din populația europeană totală, dar numai 34,4 % dintre lucrătorii independenți din UE și 30 % dintre antreprenorii care înființează noi întreprinderi. Femeile care desfășoară o activitate independentă sunt mai puțin prospere decât bărbații care desfășoară activități independente. 76,3 % dintre femeile care desfășoară activități independente în UE-28 lucrează pe cont propriu, fără angajați, comparativ cu 69 % dintre bărbați. Astfel, bărbații sunt mai adesea proprietari de afaceri cu angajați, în timp ce numărul femeilor care desfășoară o activitate independentă, fără angajați, este mai mare, acestea confruntându-se cu un risc mai mare de venituri mici. Creativitatea și potențialul antreprenorial al femeilor reprezintă o sursă de creștere economică și de creare de locuri de muncă insuficient exploatată, ce trebuie dezvoltată mai mult, pentru crearea de afaceri de succes. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Munca cu fracțiune de normă poate fi un instrument valoros de susținere a echilibrului dintre viața profesională și cea de familie, pentru bărbați și femei deopotrivă. Totuși, femeile lucrează cu fracțiune de normă în număr mai mare decât bărbații (ele reprezentând peste 70 % dintre lucrătorii cu fracțiune de normă) și, de asemenea, a fost înregistrată o creștere a ocupării de către femei a unor profesii plătite mai precar (vânzarea cu amănuntul, curățenie și îngrijiri). Incidența muncii involuntare cu fracțiune de normă, atât în cazul femeilor, cât și al bărbaților, constituie în continuare o cauză de îngrijorare. Obiectivul UE pentru anul 2020 de ocupare a forței de muncă în proporție de 75 % poate fi atins doar printr-o strategie integrată, compusă dintr-un mix coerent de politici și măsuri de promovare a participării pe piața forței de muncă, de creare a unor locuri de muncă de calitate, de asigurare a tratamentului egal în materie de încadrare în muncă și de încurajare a unei împărțiri mai echilibrate a responsabilităților de îngrijire între părinți și între persoanele care îngrijesc rude aflate în întreținere. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Domeniile viitoare de acțiune pentru realizarea egalității de șanse între femei și bărbați pe piețele europene ale forței de muncă

3.1.   Abordarea transparenței salariale pentru reducerea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați

| 3.1.1. | Diferența de remunerare dintre femei și bărbați este una dintre cele mai persistente piedici în calea egalității de gen, pe piețele forței de muncă și în societate, precum și în calea creșterii economice. CESE sprijină pe deplin Coaliția internațională pentru egalitatea de remunerare (EPIC), o inițiativă globală condusă de OIM, UN Women (Entitatea Națiunilor Unite pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor), OCDE, din care fac parte guverne, angajatori, sindicate și societatea civilă, care își propune eliminarea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați până în 2030. CESE solicită UE să își intensifice acțiunile pentru a se asigura că diferența de remunerare dintre femei și bărbați va fi eliminată în UE până în 2030. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | CESE reamintește recomandările sale referitoare la planul de acțiune european privind combaterea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați (6). CESE recunoaște, totodată, că directiva reformată privind egalitatea de șanse între femei și bărbați 2006/54/CE și recomandarea Comisiei adresată statelor membre, referitoare la consolidarea principiului egalității de remunerare între bărbați și femei (2014/124/UE) au contribuit decisiv la combaterea diferenței de remunerare între femei și bărbați și rămân valabile. Cu toate acestea, sunt necesare mai multe eforturi în ceea ce privește punerea lor în aplicare. Raportul din 2013 al Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei 2006/54/CE a conchis că aplicarea practică în statele membre a prevederilor privind egalitatea salarială constituie unul dintre subiectele cele mai problematice ale directivei. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EPIC a afirmat că lipsa de transparență a remunerării joacă un rol important în diferențele de remunerare dintre bărbați și femei și că o transparență salarială sporită poate contribui la reducerea acestor diferențe. Transparența salarială are de jucat un rol important în combaterea posibilei discriminări salariale. CESE este preocupat de rata scăzută de punere în aplicare a recomandării din 2014 privind transparența salarială. Deși majoritatea statelor membre dispun de unele măsuri menite să sporească transparența salarială, în o treime dintre statele membre lipsesc cu desăvârșire astfel de măsuri. CESE solicită statelor membre să accelereze punerea în aplicare a recomandării, de exemplu prevăzând posibilitatea ca fiecare persoană să solicite informații privind nivelurile de salarizare sau ca angajatorii din întreprinderile de anumite dimensiuni (care urmează să fie stabilite) să prezinte rapoarte și să efectueze audituri salariale, întrucât astfel s-ar stimula o abordare echitabilă a recrutării și remunerării. De asemenea, ar trebui avută în vedere și nevoia de respectare deplină a confidențialității (datelor personale ale) angajaților și a relațiilor de muncă, în ansamblu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | În scopul aplicării principiului egalității de remunerare între femei și bărbați și al combaterii diferenței de remunerare dintre femei și bărbați, este nevoie de mai multe sinergii între diferitele măsuri disponibile. Dintre acestea, este încurajată ferm utilizarea de sisteme salariale neutre din punctul de vedere al genului, întrucât acestea promovează o abordare nepărtinitoare a recrutării și remunerării. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Partenerii sociali sunt cei mai în măsură să reevalueze valoarea competențelor și a ocupațiilor. Dialogul social și negocierea colectivă sunt esențiale pentru îndeplinirea acestui obiectiv și pentru combaterea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | La nivel european, diferența de remunerare este abordată, de asemenea, în cadrul semestrului european. În 2017, problema diferenței de remunerare dintre femei și bărbați a fost ridicată în rapoartele de țară a nouă state membre. Recomandările specifice fiecărei țări, cu accent pe investițiile în structurile de îngrijire pentru copii și pe factorii de descurajare fiscală, precum și alte măsuri legate de diferența de remunerare dintre femei și bărbați, au fost adresate unui număr de 12 state membre. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | O atenție deosebită ar trebui să fie acordată sensibilizării cu privire la prejudecățile inconștiente sau la consolidarea diferenței de remunerare în contextul recrutării sau promovării. Sprijinul din partea organizațiilor de întreprinderi, alături de cooperarea dintre partenerii sociali, autorități și organismele de promovare a egalității, în vederea găsirii de soluții adecvate, sunt de asemenea relevante pentru reducerea diferenței de remunerare dintre femei și bărbați. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Educație, segregare și stereotipuri

| 3.2.1. | Segregarea orizontală persistentă în domeniul educației, al formării și pe piața muncii, care este determinată de stereotipurile și obstacolele de pe piața forței de muncă, trebuie să fie abordată încă de la vârste timpurii. Există o legătură strânsă între o astfel de segregare și diferența de remunerare dintre femei și bărbați. Tendința de a valoriza insuficient anumite profesii, inclusiv în ceea ce privește posturile de conducere, ar trebui să fie mai bine subliniată. Salariile și condițiile de muncă mai bune în sectoarele dominate de femei ar putea acționa ca un stimulent pentru ca mai mulți bărbați să opteze pentru aceste ocupații, contribuind astfel la abordarea segregării de gen profesionale. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | În ciuda rezultatelor mai bune înregistrate în domeniul educației, femeile se confruntă cu numeroase obstacole dacă doresc o carieră în anumite sectoare dominate de bărbați, cum ar fi TIC. Chiar dacă unele fete optează pentru studiile din domeniul STIM, doar 10 % dintre femei urmează ulterior o carieră în aceste domenii. Prin urmare, este necesar un accent mai puternic pe combaterea segregării și a stereotipurilor în ceea ce privește educația și pe o promovare mai bună a acestui sector în rândul femeilor. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Lipsa bărbaților din sectorul educației, al sănătății și al protecției sociale ia proporții îngrijorătoare. CESE solicită derularea de campanii de sensibilizare și promovarea modelelor de rol la nivelul UE și la nivel național, pentru încurajarea profesiilor TIC și a profesiilor în domeniul STIM în rândul femeilor și a celor din sectorul educației, al sănătății și al protecției sociale în rândul bărbaților. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Servicii de îngrijire pentru îmbunătățirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată

| 3.3.1. | Îmbinarea vieții profesionale cu cea privată și cu cea de familie este una dintre provocările principale pentru părinți și pentru alte persoane cu responsabilități de îngrijire. Femeile sunt afectate într-un mod disproporționat, întrucât, în general, ele sunt responsabile de îngrijirea rudelor aflate în întreținere. Atingerea unui echilibru mai bun între viața profesională și cea privată reprezintă o mare provocare pentru persoanele care gestionează singure o gospodărie și pentru persoanele care aparțin grupurilor vulnerabile. CESE a salutat inițiativa Comisiei de a crește participarea părinților cu copii pe piața muncii și de a-i ajuta să atingă un echilibru mai bun între viața profesională și cea de familie. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Împărțirea responsabilităților parentale și a altor responsabilități de îngrijire este un obiectiv important pentru participarea egală pe piața forței de muncă (7). În general, utilizarea concediului de paternitate sau a concediului pentru creșterea copilului este scăzută în rândul taților, aceștia luându-și de regulă concediu doar atunci când este plătit. Este esențial să fie adoptate măsuri care să îi încurajeze pe bărbați să se implice mai mult în viața de familie, luând totodată în considerare eventualele costuri și eforturi organizatorice necesare din partea întreprinderilor, în special a întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Deoarece responsabilitățile de îngrijire sunt unul dintre principalele motive ale participării scăzute a femeilor pe piața forței de muncă, obiectivele de la Barcelona sunt de o importanță fundamentală, însă nu au fost îndeplinite în mod satisfăcător. Există date care arată că există o corelație pozitivă între structurile de îngrijire pentru copii și rata ocupării forței de muncă în rândul femeilor. CESE regretă că, la peste 15 ani de la adoptarea obiectivelor de la Barcelona, un număr atât de mic de state au reușit să le îndeplinească. CESE solicită o eventuală revizuire pentru a stabili obiective mai ambițioase, ca stimulent pentru promovarea egalității de șanse. |
| --- | --- |

3.3.3.

Accesibilitatea economică și fizică a structurilor de îngrijire a copiilor rămâne o provocare, în special pentru familiile cu venituri mai mici. Este important așadar să existe o combinație adecvată de structuri publice și private de îngrijire a copiilor. Totodată, orele de funcționare a structurilor de îngrijire a copiilor sunt, în continuare, un adevărat obstacol pentru părinții care lucrează.

| 3.3.4. | CESE atrage atenția, de asemenea, asupra nevoii de structuri de îngrijire a copiilor în afara programului școlar, pentru părinții angajați. Acestea ar trebui să fie disponibile în țările în care ziua de școală se termină devreme și unde există tendința ca părinții să opteze pentru munca cu fracțiune de normă pentru a acoperi intervalul respectiv. Ar trebui să fie disponibile mai multe date pentru a înțelege amploarea și consecințele acestei probleme structurale asupra egalității de șanse pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Creșterea sectorului serviciilor de îngrijire, cu un potențial important de muncă neexploatat, necesită o atenție deosebită, din cauza persistenței segregării de gen și, în multe cazuri, a condițiilor de muncă precare și a nivelului scăzut de remunerare. După cum a solicitat CESE și cu alte ocazii, este necesară colectarea de date adecvate despre diferitele aspecte ale sistemelor private de îngrijire a copiilor și despre preferințele din Europa. Demersul ar trebui să includă și serviciile de îngrijire la domiciliu, care se răspândesc în ritm alert, precum și cazul specific al îngrijitorilor la domiciliu în regim intern (8), mulți dintre ei experimentând mobilitatea internă la nivelul Uniunii sau fiind migranți proveniți din țări terțe, care raportează condiții de lucru și remunerare precare. CESE solicită Comisiei Europene să adopte o strategie integrată pentru sectorul serviciilor de îngrijire. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | CESE apreciază eforturile depuse de Comisie pentru o monitorizare mai atentă a îngrijirii copiilor și a îngrijirii pe termen lung, ca parte a semestrului european și a recomandărilor specifice fiecărei țări adresate statelor membre. |
| --- | --- |

3.3.6.

3.4.   Finanțarea egalității de șanse: cadrul financiar multianual

| 3.4.1. | CESE salută noua propunere privind FSE+ din cadrul financiar multianual pentru 2021-2027, care vizează sprijinirea egalității între bărbați și femei, a egalității de șanse și a nediscriminării, precum și promovarea participării femeilor pe piața forței de muncă prin măsuri de îmbunătățire a echilibrului între viața profesională și cea privată și prin accesul la servicii de îngrijire a copilului. CESE încurajează instituțiile UE și statele membre să pună în aplicare recomandarea sa privind sprijinul acordat de FSE+ pentru egalitatea de șanse (9). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | CESE este de părere că fondurile UE ar trebui să fie alocate în așa fel încât să se țină seama în mai mare măsură de dimensiunea de gen. CESE este preocupat de faptul că fuzionarea într-un singur obiectiv a egalității de gen, a combaterii discriminării și a combaterii rasismului le subminează vizibilitatea și afectează claritatea sumelor alocate pentru fiecare dintre aceste obiective. Ar trebui luată în considerare calea cea mai potrivită de abordare a acestui aspect. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | CESE subliniază nevoia de investiții în servicii și structuri de îngrijire de înaltă calitate, accesibile fizic și economic pentru toți. Propunerea Comisiei privind FSE+ reprezintă un pas în direcția cea bună, prin investiții mai mari în structurile de îngrijire a copiilor. Această finanțare ar trebui promovată în continuare, pornind de la bunele practici care trebuie recenzate de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Totodată, CESE salută Programul InvestEU, ca parte a cadrului financiar multianual 2021-2027, și prioritatea acestuia referitoare la creșterea investițiilor în infrastructura socială, care ar putea avea un impact pozitiv asupra egalității de șanse. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | CESE este preocupat de faptul că, în prezent, nu există o evaluare a modului în care au fost utilizate fondurile UE de statele membre pentru finanțarea furnizării de servicii de îngrijire. Acest aspect trebuie abordat în următoarele programe de finanțare, prin introducerea de indicatori adecvați pentru statele membre în cadrul viitoarelor fonduri structurale europene, inclusiv al FSE+, pentru a monitoriza mai bine contribuția financiară a UE la diferitele servicii de îngrijire și la egalitatea de gen. |
| --- | --- |

3.4.5.

3.5.   Sisteme de impozitare și de prestații sociale

| 3.5.1. | Datele disponibile indică faptul că femeile se confruntă deseori cu factori economici de descurajare puternici atunci când intră pe piața forței de muncă sau când doresc să muncească mai mult: modul în care sunt puse în aplicare sistemele de beneficii fiscale poate avea un efect disuasiv asupra celei de-a doua persoane care contribuie la venitul familiei, acestea fiind cel mai adesea femei. Consecințele directe ale acestui fapt sunt reducerea sau absența contribuțiilor plătite la sistemele de pensii, ceea ce duce ulterior la un venit mai mic la pensie și chiar la sărăcie. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Semestrul european a subliniat deja necesitatea de adaptare a sistemelor de beneficii fiscale, pentru a bloca factorii puternici de descurajare pentru cea de-a doua persoană care contribuie la venitul familiei care dorește să se angajeze sau să lucreze mai mult. Va fi necesară o monitorizare atentă a evoluțiilor din statele membre. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Antreprenoriatul feminin

| 3.6.1. | Antreprenoriatul poate fi o oportunitate pentru independența economică a femeilor, prin locuri de muncă de calitate, cariere de succes, care să scoată femeile din starea de sărăcie și excluziune socială și să contribuie la o reprezentare de gen mai echilibrată în cadrul proceselor decizionale. Antreprenoriatul în rândul femeilor trebuie susținut prin îmbunătățirea accesului și a calității măsurilor de protecție socială (10) și prin integrarea educației antreprenoriale în programele de educație și formare. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | În ceea ce privește activitatea independentă, femeile lucrează mai des pe cont propriu, fiind expuse la un risc sporit de sărăcie în câmpul muncii, în timp ce proprietarii de companii cu angajați sunt în majoritate bărbați. Femeile se confruntă, de asemenea, cu mai multe obstacole structurale în ceea ce privește accesul la finanțare, stereotipurile și lipsa de încredere. Astfel de obstacole trebuie eliminate. Investitorii providențiali cu rol de mentorat și noile forme de finanțare pot fi utile pentru depășirea obstacolelor. Ar trebui promovate și diseminate mai activ rețelele existente în organizațiile profesionale. |
| --- | --- |

3.6.2.

3.7.   Economia digitală

| 3.7.1. | Schimbările de pe piața forței de muncă, date fiind globalizarea, evoluțiile tehnologice și schimbările demografice, oferă noi perspective atât pentru angajați, cât și pentru antreprenori. Sectoarele emergente și cele aflate în creștere (de exemplu, TIC, economia verde, industria 4.0, comerțul electronic) pot oferi multe oportunități pentru femei în locuri de muncă bine remunerate. În plus, CESE a subliniat și problema decalajului digital dintre sexe, care presupune o serie de provocări ce trebuie abordate. CESE a formulat și recomandări și propuneri pentru depășirea dezechilibrelor legate de sistemul educațional și piața forței de muncă (11). |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Pentru a avea certitudinea că femeile și bărbații pot desfășura cu încredere activități în economia digitală este nevoie de clarificări în ceea ce privește statutul, la nivel național, referitor la drepturi, beneficiile oferite de protecția socială și obligații, nu numai pe piața muncii, ci și în cadrul contractelor de tip business-to-business (B2B). Educația și formarea ar trebui să se afle în centrul strategiilor de promovare a TIC, STIM și a carierei în domeniul ecologiei pentru femei, iar perspectiva de gen ar trebui să fie integrată în strategia privind piața unică digitală. |
| --- | --- |

3.7.2.

3.8.   Cooperarea consolidată între toți actorii

| 3.8.1. | Rolul partenerilor sociali în negocierea contractelor colective este un mijloc important de abordare a dimensiunilor multiple ale egalității de șanse și ale egalității de remunerare pe piețele europene ale forței de muncă. La nivelul UE, partenerii sociali au adoptat un cadru de acțiuni privind egalitatea de șanse în 2005, urmat de acțiuni comune la nivel național pentru a aborda rolurile de gen, pentru a promova femeile în luarea deciziilor, pentru a sprijini echilibrul între viața profesională și cea privată și pentru a soluționa diferența de remunerare dintre femei și bărbați. În 2008, ei au revizuit acordul referitor la concediul pentru creșterea copilului din 1996 [Directiva 2010/18/UE a Consiliului (12)], iar în 2012 au elaborat un set de instrumente pentru îmbunătățirea egalității de gen în practică. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | De asemenea, organizațiile societății civile pot contribui în mod util la promovarea egalității de gen pe piața muncii, în special pentru grupurile vulnerabile. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | CESE îndeamnă la elaborarea unei strategii reînnoite și ambițioase la nivelul UE pentru realizarea egalității de șanse între femei și bărbați pe piețele europene ale forței de muncă, care să fie încadrată în mod coerent în orice viitoare strategie europeană pentru ocuparea forței de muncă, în Pilonul european al drepturilor sociale și în dimensiunea europeană a Agendei 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

3.8.3.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 129, 21.4.2017, p. 44, JO C 262, 2.3.2018, p. 101.

1

(2)  JO C 129, 11.4.2018, p. 44.

2

(3)  JO C 367, 10.10.2018, p. 20.

3

(4)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

4

(5)  JO C 351, 15.11.2012, p. 12; JO C 242, 23.7.2015, p. 9; JO C 367, 10.10.2018, p. 20.

5

(6)  JO C 262, 25.7.2018, p. 101.

6

(7)  JO C 129, 11.4.2018, p. 44.

7

(8)  JO C 487, 28.12.2016, p. 7.

8

(9)  A se vedea avizul CESE pe tema „Fondul social european+” (JO C 62, 15.2.2019, p. 165).

9

(10)  JO C 173, 31.5.2017, p. 45.

10

(11)  JO C 440, 6.12.2018, p. 37.

11

(12)  JO L 68, 18.3.2010, p. 13.

12

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/33

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor”

(aviz exploratoriu)

(2019/C 110/06)

| Raportor: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Raportor:

Arnaud SCHWARTZ

| Sesizare | Parlamentul European, 3.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic: | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | Aviz exploratoriu |
| Decizia Biroului | 17.4.2018 (în anticiparea sesizării) |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 27.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 117/2/6 |

Sesizare

Parlamentul European, 3.5.2018

Temei juridic:

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Aviz exploratoriu

Decizia Biroului

17.4.2018 (în anticiparea sesizării)

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

27.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

117/2/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută obiectivul evaluării punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR – Environmental Implementation Review), care constă în a furniza o imagine de ansamblu clară asupra situației fiecărui stat membru, evidențiind principalele lor deficiențe în punerea în aplicare a dreptului Uniunii în domeniul mediului, precum și în a recomanda măsuri corective și în a sprijini statele membre care au rămas în urmă în ceea ce privește punerea în aplicare a acestui drept, inclusiv prin intermediul unui nou instrument de asistență tehnică reciprocă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Cu toate acestea, în avizul său pe această temă (1), CESE consideră că EIR arată că punerea în aplicare insuficientă, fragmentată și inegală a legislației europene în domeniul mediului reprezintă o problemă serioasă în numeroase state membre ale UE. Unul dintre principalele motive pentru punerea inadecvată în aplicare pare să fie în continuare, la fel ca și în trecut, lipsa de voință politică a multor guverne ale statelor membre de a acorda prioritate politică procesului de îmbunătățire substanțială a acestei aplicări și de a pune la dispoziție suficiente resurse în acest sens (de exemplu, prin Cadrul financiar multianual – CFM). CESE reamintește așadar că punerea adecvată în aplicare a acquis-ului UE în domeniul mediului este în interesul cetățenilor europeni și are avantaje economice și sociale reale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | De asemenea, CESE reafirmă, după cum se subliniază în aviz (2), că punerea efectivă în aplicare a măsurilor de protecție a mediului depinde și de asumarea unui rol activ de către societatea civilă – angajatori, lucrători și alți reprezentanți ai societății. CESE își reiterează, de asemenea, solicitarea privind o participare mai amplă și mai structurată a societății civile, care ar avea potențialul de a consolida EIR. În opinia CESE, organizațiile societății civile de la nivel național ar trebui să dispună de posibilitatea de a contribui, cu expertiza și cunoștințele lor, atât la rapoartele de țară, cât și la dialogurile structurate de la nivel național și la acțiunile întreprinse în urma acestora. Prin urmare, CESE este pregătit să faciliteze dialogul cu societatea civilă la nivelul Uniunii Europene, în cadrul unei economii cu adevărat durabile și circulare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În avizul său privind planul de acțiune al UE în vederea îmbunătățirii conformării cu legislația de mediu și a guvernanței de mediu (3), CESE reiterează insistent faptul că deficiențele actuale subminează încrederea cetățenilor în eficacitatea legislației UE și, prin urmare, invită din nou statele membre și Comisia să aloce fonduri semnificative pentru angajarea de personal suplimentar, în vederea asigurării punerii în aplicare a guvernanței și a legislației de mediu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază că, în unele cazuri, sunt necesare investiții de mediu, sensibilizarea publicului sau lanțuri de punere în aplicare puternice și chiar dacă deja există inspectorii de mediu, Europa și statele sale membre trebuie să dispună, de asemenea, de judecători și procurori specializați. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE reamintește, de asemenea, astfel cum se menționează în aviz (4), că, dincolo de acțiunile întreprinse pe lângă statele membre și categoriile de populație interesate, în vederea comunicării și a sensibilizării cu privire la normele care trebuie respectate, trebuie luate măsuri care se referă la acțiunile de monitorizare sau de control al aplicării legislației la nivelul Uniunii de către Comisia Europeană, în calitatea sa de „gardian al tratatelor”. Planul de acțiune (5) nu abordează, în special, unii factori care stau la baza neconformării precum, de exemplu, oportunismul sau lipsa voinței politice. Deși sprijinirea statelor membre este necesară, CESE subliniază din nou că măsurile fără caracter obligatoriu din cadrul planului de acțiune propus nu ar putea constitui singura strategie de îmbunătățire a conformării cu legislația de mediu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Atât EIR, cât și planul de acțiune menționat anterior urmează un ciclu de doi ani. Astfel, CESE subliniază că ar trebui să joace un rol activ în monitorizarea și evoluția conținutului acestora, pentru a face auzită vocea societății civile în acest proces de îmbunătățire continuă a politicilor de mediu ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În plus, întrucât un mare număr de deficiențe rezultă, după cum arată diferitele lucrări ale Comisiei Europene, din lipsa de cooperare dintre diferitele niveluri de guvernanță (național, regional și local) responsabile de punerea în aplicare a legislației de mediu, CESE solicită, de asemenea, ca UE să implice societatea civilă în monitorizarea și evaluarea continuă a acestei puneri în aplicare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Cetățenii Uniunii consideră că protecția mediului are o importanță capitală. Or, majoritatea europenilor consideră că UE și guvernele naționale nu întreprind suficiente acțiuni pentru a proteja mediul. Prin urmare, Consiliul, Parlamentul și Comisia ar trebui să colaboreze într-o mai mare măsură, cu ajutorul CESE, pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor. În special, această ambiție s-ar putea traduce într-o solicitare adresată CESE de a elabora un aviz exploratoriu cu privire la modul în care societatea civilă ar putea contribui mai mult la elaborarea și punerea în aplicare a legislației UE în domeniul mediului. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pe termen scurt, CESE solicită Comisiei să partajeze lista cu toate deficiențele constatate în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor. Lista ar trebui să se bazeze, în parte, pe indicațiile furnizate Comisiei și pe consultarea cu societatea civilă organizată. De asemenea, invită Comisia să definească și ulterior să aplice măsuri de remediere a acestor deficiențe. CESE, în limitele experienței și mijloacelor de care dispune, este pregătit să contribuie la definirea acestora și să participe la evaluarea viitoarei puneri în aplicare a acestor măsuri. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că Comisia ar trebui nu numai să propună legislație, ci și să faciliteze și să sprijine punerea în aplicare a legilor, precum și să asigure coerența textelor existente și actualizarea acestora în raport cu progresele științifice și cu angajamentele internaționale care vizează protecția sănătății populațiilor și restabilirea bunei funcționări a ecosistemelor. Fără aceste ecosisteme nu este posibilă dezvoltarea economică și nici justiția socială. Punerea în aplicare a legislației de mediu are o importanță deosebită din perspectiva realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și a aplicării practice a acordurilor privind clima. Prin urmare, CESE atrage atenția autorităților competente asupra diferitelor exemple de îmbunătățire a legislației de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor, menționate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | În sfârșit, după cum rezultă și din recenta propunere de directivă privind produsele din plastic de unică folosință, se pare că se admite faptul că nivelul ridicat de acceptare a măsurilor propuse este rezultatul acțiunilor de informare și al campaniilor purtate în mass-media legate de poluarea oceanelor cu materiale plastice care au fost realizate și care au permis creșterea gradului de conștientizare a acestei probleme în rândul cetățenilor. CESE consideră că acest lucru este valabil și pentru multe alte măsuri, care pot oferi locuitorilor din Uniune un mediu de viață sănătos, posibilitatea de a se adapta la dereglările climatice și de a pune capăt distrugerii biodiversității. CESE reafirmă, în acest sens, că este necesară o implicare angajată a societății civile în educarea populației și că se așteaptă ca autoritățile europene, naționale și locale să își intensifice eforturile pentru a sensibiliza într-o mai mare măsură cetățenii și factorii de decizie publici și privați (în special IMM-urile și industriile de mici dimensiuni) cu privire la aceste provocări majore ale secolului XXI. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Considerații generale

| 2.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută dorința de cooperare pe care Parlamentul European (PE) o exprimă prin solicitarea sa privind prezentul aviz exploratoriu, care vizează punerea în aplicare a legislației de mediu a Uniunii Europene în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Punerea în aplicare a legislației europene de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor vizează domenii care privesc, în special, protecția ecosistemelor; de asemenea, aceasta deschide calea spre noi oportunități economice și evoluții favorabile pentru sănătatea europenilor. Punerea în aplicare menționată nu ridică numai problema transpunerii directivelor în dreptul intern – aceasta constituind doar prima etapă –, ci presupune, de asemenea, înființarea autorităților publice necesare sau punerea la dispoziție a mijloacelor existente în materie de resurse umane, competențe și responsabilități, know-how și mijloace financiare. În numeroase cazuri, sunt necesare investiții (publice și/sau private) în domeniul mediului (de exemplu, pentru tratarea apei și a deșeurilor), iar în alte cazuri este necesară reglementarea activităților care au un impact negativ asupra mediului (de exemplu, pentru a păstra calitatea aerului). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Îmbunătățirea punerii în aplicare a legislației UE din domeniul mediului trebuie să devină o prioritate în toate statele membre, iar autoritățile publice însărcinate cu aceste chestiuni ar trebui consolidate. CESE a formulat deja în trecut, în numeroase avize, recomandări în acest sens și în sens mai larg, în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în materie de mediu în domeniile calității aerului, apei și deșeurilor. Prin urmare, CESE solicită să se facă trimitere la aceste avize, fie că sunt avize pe tema aerului (6), fie pe tema apei (7) sau pe tema deșeurilor (8). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pe lângă aceste avize pe teme specifice, unele avize CESE mai ample cuprind, de asemenea, recomandări care pot fi relevante pentru prezenta solicitare. Printre acestea se numără avizele privind accesul la justiție (9) sau punerea în aplicare actuală a legislației și guvernanța (10) și protecția intereselor colective ale consumatorilor (11), opinii de natură strategică (12), precum și avize care privesc dincolo de frontierele Uniunii Europene și se referă, de exemplu, la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) (13), acordurile de liber schimb (14) și climă (15). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Este necesar, în mod clar, să fie pusă în aplicare legislația existentă care facilitează crearea unei piețe unice care să favorizeze concurența liberă și nedenaturată și care merită încrederea cetățenilor, indiferent dacă aceștia sunt producători sau consumatori – legislație care poate oferi standarde înalte de calitate și securitate în ceea ce privește protecția populațiilor și a mediului acestora. În plus, ni se pare totuși esențial să se încerce atenuarea deficiențelor actualei legislații, asigurându-se, în același timp, că Uniunea impune în mod sistematic, în cadrul negocierilor comerciale bilaterale sau multilaterale, pentru produsele importate, echivalentul legislației sale sociale și de mediu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În acest context, toate observațiile, recomandările și concluziile menționate în prezentul aviz exploratoriu trebuie luate în considerare nu ca un risc, ci ca o ocazie de a ne orienta activitățile astfel încât să creăm avantaje, concurențiale sau în materie de cooperare, care să ofere un conținut și un viitor domeniului economic, social și al mediului. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În cele din urmă, indiferent dacă se referă la aer, apă sau deșeuri, disparitățile de aplicare a legislației UE între statele membre trebuie evitate. În caz contrar existând riscul unor denaturări ale concurenței, inegalități sociale și de mediu sau chiar limite artificiale, ce împiedică gestionarea resurselor care sunt comune și, în esență, transfrontaliere. De asemenea, pentru a consolida toate măsurile actuale și viitoare, ar trebui să se asigure și mijloacele de armonizare fiscală în materie de taxe pe poluare și resurse și să se răspundă nevoii de a calibra mai bine instrumentele existente, în funcție de externalitățile care trebuie acoperite. Politicile de mediu ar trebui să nu mai servească drept variabilă de ajustare, ci să devină o pârghie majoră pentru reorientarea strategică a activităților umane, artizanale, agricole și industriale în Uniune și, prin efecte de contagiune pozitive, să se impună și în celelalte regiuni, în care se află partenerii săi politici și comerciali. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații specifice

3.1.   Punerea în aplicare a legislației Uniunii în materie de mediu în domeniul calității aerului

Împreună cu apa, natura și deșeurile, calitatea aerului este unul dintre domeniile cu cele mai multe cazuri de neîndeplinire a obligațiilor. În mai 2018, Comisia și-a intensificat măsurile de asigurare a punerii în aplicare pentru șase state membre care au încălcat normele UE privind calitatea aerului, trimițându-le în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene (16). CESE recunoaște că, în prezent, Comisia efectuează o verificare a adecvării directivei privind calitatea aerului, evaluând performanța directivelor privind calitatea aerului înconjurător în perioada 2008-2018. În special, eforturile de a îmbunătăți punerea în aplicare a legislației privind calitatea aerului din exterior ar contribui la ODD 11 privind orașele durabile.

În ceea ce privește calitatea aerului, ar trebui amintit faptul că poluarea atmosferică are un triplu efect:

| 1. | asupra sănătății, într-o asemenea măsură încât poluarea aerului din interior și din exterior rămâne un factor major de risc în Uniunea Europeană (17) și în alte zone. Este vorba chiar de riscul principal în ceea ce privește sănătatea și mediul în întreaga lume (18), având în vedere cele 6,5 milioane de decese premature pe an și costul ridicat pentru societate, pentru sistemele de sănătate, pentru economie și pentru toți cei cărora le este afectată sănătatea. În Europa, se estimează că numărul de decese premature se ridică la 400 000 pe an, potrivit unui raport recent al Curții de Conturi Europene dedicat poluării aerului, în care se constată că sănătatea cetățenilor europeni nu este încă protejată în mod suficient și că acțiunea UE nu a avut efectele scontate; |
| --- | --- |

1.

asupra sănătății, într-o asemenea măsură încât poluarea aerului din interior și din exterior rămâne un factor major de risc în Uniunea Europeană (17) și în alte zone. Este vorba chiar de riscul principal în ceea ce privește sănătatea și mediul în întreaga lume (18), având în vedere cele 6,5 milioane de decese premature pe an și costul ridicat pentru societate, pentru sistemele de sănătate, pentru economie și pentru toți cei cărora le este afectată sănătatea. În Europa, se estimează că numărul de decese premature se ridică la 400 000 pe an, potrivit unui raport recent al Curții de Conturi Europene dedicat poluării aerului, în care se constată că sănătatea cetățenilor europeni nu este încă protejată în mod suficient și că acțiunea UE nu a avut efectele scontate;

| 2. | asupra biodiversității (impactul asupra recoltelor, pădurilor etc.); |
| --- | --- |

2.

asupra biodiversității (impactul asupra recoltelor, pădurilor etc.);

| 3. | asupra clădirilor contemporane și, bineînțeles, și a celor istorice, la rândul lor legate de turism. |
| --- | --- |

3.

asupra clădirilor contemporane și, bineînțeles, și a celor istorice, la rândul lor legate de turism.

3.1.1.   Aerul din interior

| (a) | Pentru a îmbunătăți calitatea aerului din interior, ar trebui, prin etichetare, să se aducă la cunoștința consumatorului emisiile corespunzătoare produselor achiziționate, indiferent dacă sunt, de exemplu, materiale de construcție, decorațiuni, mobilier sau produse de uz casnic. În acest scop, pe baza unei comparații între legislațiile statelor membre, Uniunea ar trebui să dispună de un cadru coerent bazat pe cele mai bune practici actuale. |
| --- | --- |

(a)

Pentru a îmbunătăți calitatea aerului din interior, ar trebui, prin etichetare, să se aducă la cunoștința consumatorului emisiile corespunzătoare produselor achiziționate, indiferent dacă sunt, de exemplu, materiale de construcție, decorațiuni, mobilier sau produse de uz casnic. În acest scop, pe baza unei comparații între legislațiile statelor membre, Uniunea ar trebui să dispună de un cadru coerent bazat pe cele mai bune practici actuale.

| (b) | După faza de construcție și de livrare a unei clădiri, ar trebui instituită obligația de a întreține și a monitoriza în mod regulat calitatea ventilării. Această monitorizare a clădirilor pe termen lung ar avea în mod evident un impact pozitiv atât din punct de vedere medical, cât și energetic. |
| --- | --- |

(b)

După faza de construcție și de livrare a unei clădiri, ar trebui instituită obligația de a întreține și a monitoriza în mod regulat calitatea ventilării. Această monitorizare a clădirilor pe termen lung ar avea în mod evident un impact pozitiv atât din punct de vedere medical, cât și energetic.

| (c) | Pentru a proteja categoriile de populație fragile, al căror sistem respirator este slăbit sau încă se dezvoltă și care necesită o mai bună calitate a aerului, ar trebui, de asemenea, să fie puse în aplicare planuri de acțiune în acest scop în clădirile cu acces pentru public și, în special, pentru copiii de vârstă mică. |
| --- | --- |

(c)

Pentru a proteja categoriile de populație fragile, al căror sistem respirator este slăbit sau încă se dezvoltă și care necesită o mai bună calitate a aerului, ar trebui, de asemenea, să fie puse în aplicare planuri de acțiune în acest scop în clădirile cu acces pentru public și, în special, pentru copiii de vârstă mică.

| (d) | În sfârșit, ar fi utilă armonizarea practicilor în materie de filtrare a aerului. Uniunea ar trebui să definească criterii pentru a măsura eficacitatea și siguranța acestora, în special pentru a evita orice derapaj comercial sau chiar medical, indus de o relativă absență a normelor în prezent. |
| --- | --- |

(d)

În sfârșit, ar fi utilă armonizarea practicilor în materie de filtrare a aerului. Uniunea ar trebui să definească criterii pentru a măsura eficacitatea și siguranța acestora, în special pentru a evita orice derapaj comercial sau chiar medical, indus de o relativă absență a normelor în prezent.

3.1.2.   Aerul din exterior

| (a) | Pentru o mai bună calitate a aerului și pentru un grad sporit de încredere între cetățeni și instituțiile europene, ar trebui ca reglementările actuale să fie puse în aplicare mai serios iar nerespectarea lor să fie mai strict sancționată, însă ar trebui și ca normele prevăzute de directivele europene să țină seama, în sfârșit, de recomandările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), deocamdată absente din legislație, atunci când acestea protejează într-o mai mare măsură sănătatea populației. |
| --- | --- |

(a)

Pentru o mai bună calitate a aerului și pentru un grad sporit de încredere între cetățeni și instituțiile europene, ar trebui ca reglementările actuale să fie puse în aplicare mai serios iar nerespectarea lor să fie mai strict sancționată, însă ar trebui și ca normele prevăzute de directivele europene să țină seama, în sfârșit, de recomandările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), deocamdată absente din legislație, atunci când acestea protejează într-o mai mare măsură sănătatea populației.

| (b) | În prezent, numai particulele PM10 și PM2,5 sunt monitorizate (la scară micrometrică). Or, din punctul de vedere al sănătății, unele particule ultrafine (PUF) au un efect mult mai mare asupra sănătății (la scară nanometrică), dat fiind că penetrează mult mai adânc în corpul uman și se pot acumula în organele vitale. Legislația europeană ar trebui așadar să ia în considerare această realitate și să prevadă ca aceste particule să fie monitorizate astfel încât și prezența lor în aer să fie redusă, de asemenea, în mod progresiv. |
| --- | --- |

(b)

În prezent, numai particulele PM10 și PM2,5 sunt monitorizate (la scară micrometrică). Or, din punctul de vedere al sănătății, unele particule ultrafine (PUF) au un efect mult mai mare asupra sănătății (la scară nanometrică), dat fiind că penetrează mult mai adânc în corpul uman și se pot acumula în organele vitale. Legislația europeană ar trebui așadar să ia în considerare această realitate și să prevadă ca aceste particule să fie monitorizate astfel încât și prezența lor în aer să fie redusă, de asemenea, în mod progresiv.

| (c) | Ar trebui să se acționeze în mod similar și pentru hidrocarburile aromatice policiclice (HPA) și pentru diverși alți poluanți, care nu sunt încă monitorizați, în special pentru cei legați de incineratoare, de nave, de vehiculele rutiere, de echipamentele de pe șantiere etc., cu atât mai mult cu cât progresele constante în ceea ce privește cunoștințele științifice și capacitățile tehnice ar permite deja de pe acum o mai bună protecție a sănătății și a ecosistemelor. |
| --- | --- |

(c)

Ar trebui să se acționeze în mod similar și pentru hidrocarburile aromatice policiclice (HPA) și pentru diverși alți poluanți, care nu sunt încă monitorizați, în special pentru cei legați de incineratoare, de nave, de vehiculele rutiere, de echipamentele de pe șantiere etc., cu atât mai mult cu cât progresele constante în ceea ce privește cunoștințele științifice și capacitățile tehnice ar permite deja de pe acum o mai bună protecție a sănătății și a ecosistemelor.

| (d) | În acest scop, Directiva privind plafoanele naționale de emisie (PNE) (19) este esențială pentru ca statele membre să își reducă emisiile de poluanți atmosferici. Cu toate acestea, propune doar măsuri orientative, conform principiului subsidiarității, pentru ca statele membre să respecte angajamentele de reducere a emisiilor. Flexibilitatea pe care o oferă în ceea ce privește punerea în aplicare face ca această reglementare să fie mult prea slabă. |
| --- | --- |

(d)

În acest scop, Directiva privind plafoanele naționale de emisie (PNE) (19) este esențială pentru ca statele membre să își reducă emisiile de poluanți atmosferici. Cu toate acestea, propune doar măsuri orientative, conform principiului subsidiarității, pentru ca statele membre să respecte angajamentele de reducere a emisiilor. Flexibilitatea pe care o oferă în ceea ce privește punerea în aplicare face ca această reglementare să fie mult prea slabă.

| (e) | Un alt aspect care poate fi îmbunătățit constă în faptul că această directivă nu a propus un obiectiv de reducere a metanului, un poluant atmosferic esențial, întrucât este un precursor al ozonului, dar și un gaz cu foarte puternic efect de seră. |
| --- | --- |

(e)

Un alt aspect care poate fi îmbunătățit constă în faptul că această directivă nu a propus un obiectiv de reducere a metanului, un poluant atmosferic esențial, întrucât este un precursor al ozonului, dar și un gaz cu foarte puternic efect de seră.

| (f) | Pentru a asigura armonizarea între diferitele reglementări europene, politica agricolă comună (PAC) ar trebui să introducă obiective privind poluarea aerului generată de sectorul agricol. De exemplu, acest sector este răspunzător de peste 95 % din emisiile de amoniac, un poluant vizat de Directiva PEN. Pentru ca statele membre să-și atingă obiectivele de reducere în acest domeniu, PAC ar trebui să ofere instrumente adecvate. |
| --- | --- |

(f)

Pentru a asigura armonizarea între diferitele reglementări europene, politica agricolă comună (PAC) ar trebui să introducă obiective privind poluarea aerului generată de sectorul agricol. De exemplu, acest sector este răspunzător de peste 95 % din emisiile de amoniac, un poluant vizat de Directiva PEN. Pentru ca statele membre să-și atingă obiectivele de reducere în acest domeniu, PAC ar trebui să ofere instrumente adecvate.

| (g) | În sfârșit, trebuie reamintit că cuantificarea poluanților se bazează în prezent pe greutatea lor (exprimată în μg/m3), chiar dacă, timp de mai mulți ani, toxicologii au subliniat, în cadrul reuniunilor științifice că ar fi preferabil să se cuantifice în număr de particule. O astfel de abordare este cu atât mai importantă cu cât suntem mai interesați de elementele ultrafine pe care le respirăm (20). |
| --- | --- |

(g)

În sfârșit, trebuie reamintit că cuantificarea poluanților se bazează în prezent pe greutatea lor (exprimată în μg/m3), chiar dacă, timp de mai mulți ani, toxicologii au subliniat, în cadrul reuniunilor științifice că ar fi preferabil să se cuantifice în număr de particule. O astfel de abordare este cu atât mai importantă cu cât suntem mai interesați de elementele ultrafine pe care le respirăm (20).

3.2.   Punerea în aplicare a legislației de mediu a Uniunii Europene în domeniul apei

În ceea ce privește problema apei, trebuie subliniat de la bun început că directiva-cadru în domeniu este, în general, satisfăcătoare, dar că punerea ei în aplicare este în continuare nesatisfăcătoare și că majoritatea statelor membre nu a reușit să asigure starea ecologică bună așteptată în 2015. Același lucru este valabil și pentru rețeaua Natura 2000, din cauza eșecului general al instrumentului contractual. Pot fi aduse diferite îmbunătățiri și noutăți, legate în special de progresele științifice care vizează, pe de o parte, exploatarea terenurilor și, pe de altă parte, dispersia și interacțiunea anumitor poluanți. Acest aspect va fi examinat mai jos. Progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE privind apa ar contribui la atingerea mai multor obiective legate de ODD 6 privind apa curată și salubritatea.

Unul dintre aspectele cele mai critice în ceea ce privește apa este punerea în aplicare a Directivei privind tratarea apelor uzate urbane, unde există diferențe importante între statele membre în ceea ce privește conformitatea, rezultat al unei combinații de probleme legate de guvernanță și finanțare. Deși Comisia a făcut eforturi majore în perioada mandatului actual, încă mai există nevoi considerabile de finanțare în acest domeniu, precum și probleme legate de guvernanță care trebuie rezolvate. Pe baza bunelor practici din domeniul gestionării deșeurilor solide, ar trebui elaborate noi moduri de a-i face responsabili pe producători pentru finanțarea proceselor de epurare suplimentare care au ca scop captarea poluanților emergenți – precum produsele farmaceutice și microplasticele.

3.2.1.   Apele de suprafață

| (a) | Pentru a îmbunătăți starea apelor de suprafață, și, totodată, pentru a evita unele evoluții negative ale dreptului și ale guvernanței în domeniul mediului, ar fi de preferat să se definească anumiți termeni, cum ar fi, de exemplu, „continuitate ecologică”, „cursuri de apă” și „zonă umedă”. Este esențial, de exemplu, ca normele privind caracterizarea zonelor umede să fie specificate la nivel european, cunoscut fiind faptul că singura abordare bazată pe obiectivul protecției este prea complexă pentru a fi transpusă în mod corespunzător în legislația națională, cel puțin în anumite state membre. |
| --- | --- |

(a)

Pentru a îmbunătăți starea apelor de suprafață, și, totodată, pentru a evita unele evoluții negative ale dreptului și ale guvernanței în domeniul mediului, ar fi de preferat să se definească anumiți termeni, cum ar fi, de exemplu, „continuitate ecologică”, „cursuri de apă” și „zonă umedă”. Este esențial, de exemplu, ca normele privind caracterizarea zonelor umede să fie specificate la nivel european, cunoscut fiind faptul că singura abordare bazată pe obiectivul protecției este prea complexă pentru a fi transpusă în mod corespunzător în legislația națională, cel puțin în anumite state membre.

| (b) | În mod similar, ar fi util să existe un cadru unificat care să permită ca evaluările să se efectueze în mod clar și în comun cu toți actorii implicați în punerea în aplicare a dreptului în acest domeniu. |
| --- | --- |

(b)

În mod similar, ar fi util să existe un cadru unificat care să permită ca evaluările să se efectueze în mod clar și în comun cu toți actorii implicați în punerea în aplicare a dreptului în acest domeniu.

| (c) | Ar trebui să fie redusă la sursă răspândirea în mediul înconjurător a nanoparticulelor, cum ar fi, de exemplu, cele din industria textilă și agroalimentară, sau a perturbatorilor endocrini, cum ar fi cei din industria farmaceutică și din agricultură, și să se stabilească limite care să nu fie depășite în apele de suprafață și în apele subterane, având în vedere impactul lor asupra ecosistemelor și, în special, asupra lanțurilor trofice, inclusiv asupra ființelor umane. În acest scop, ar fi oportun să se creeze, în sfârșit, mijloacele pentru a stabili, pe termen lung, praguri pentru efectele combinării acestor substanțe (efectul de cocktail) cu diferitele substanțe deja monitorizate și subprodusele lor de degradare. |
| --- | --- |

(c)

Ar trebui să fie redusă la sursă răspândirea în mediul înconjurător a nanoparticulelor, cum ar fi, de exemplu, cele din industria textilă și agroalimentară, sau a perturbatorilor endocrini, cum ar fi cei din industria farmaceutică și din agricultură, și să se stabilească limite care să nu fie depășite în apele de suprafață și în apele subterane, având în vedere impactul lor asupra ecosistemelor și, în special, asupra lanțurilor trofice, inclusiv asupra ființelor umane. În acest scop, ar fi oportun să se creeze, în sfârșit, mijloacele pentru a stabili, pe termen lung, praguri pentru efectele combinării acestor substanțe (efectul de cocktail) cu diferitele substanțe deja monitorizate și subprodusele lor de degradare.

3.2.2.   Apele subterane

| (a) | În ceea ce privește legislația în domeniul apei, dispozițiile privind recuperarea costurilor suportate de diferitele categorii de utilizatori, internalizarea externalităților și stabilirea prețului apei în conformitate cu costurile – astfel cum sunt definite în Directiva de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (21) – nu au un caracter obligatoriu foarte pronunțat și nici nu sunt suficient de clare pentru a produce un efect suficient. |
| --- | --- |

(a)

În ceea ce privește legislația în domeniul apei, dispozițiile privind recuperarea costurilor suportate de diferitele categorii de utilizatori, internalizarea externalităților și stabilirea prețului apei în conformitate cu costurile – astfel cum sunt definite în Directiva de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (21) – nu au un caracter obligatoriu foarte pronunțat și nici nu sunt suficient de clare pentru a produce un efect suficient.

| (b) | Odată cu schimbările climatice, realimentarea corpului de apă subterană poate deveni cu atât mai problematică cu cât, în anumite locuri, practicile din domeniul urbanistic sau agricol duc la o formă nedorită de întrerupere a ciclului hidrologic, din cauza solurilor impermeabilizate sau cu o activitate biologică prea scăzută, care favorizează mai curând scurgerile de apă, eroziunea și scurgerile de nămol, decât infiltrarea, purificarea și stocarea naturală. Pentru ca aceste fenomene să nu se agraveze și mai mult, ar trebui ca Uniunea să adopte în cele din urmă o reglementare pentru solurile vii, care ar avea, de asemenea, avantajul de a aborda în același timp problemele legate de calitatea și de cantitatea de apă disponibilă pentru ecosisteme, pentru consumul uman, precum și pentru activitățile agricole și industriale. |
| --- | --- |

(b)

Odată cu schimbările climatice, realimentarea corpului de apă subterană poate deveni cu atât mai problematică cu cât, în anumite locuri, practicile din domeniul urbanistic sau agricol duc la o formă nedorită de întrerupere a ciclului hidrologic, din cauza solurilor impermeabilizate sau cu o activitate biologică prea scăzută, care favorizează mai curând scurgerile de apă, eroziunea și scurgerile de nămol, decât infiltrarea, purificarea și stocarea naturală. Pentru ca aceste fenomene să nu se agraveze și mai mult, ar trebui ca Uniunea să adopte în cele din urmă o reglementare pentru solurile vii, care ar avea, de asemenea, avantajul de a aborda în același timp problemele legate de calitatea și de cantitatea de apă disponibilă pentru ecosisteme, pentru consumul uman, precum și pentru activitățile agricole și industriale.

| (c) | Având în vedere rolul de a favoriza apariția ploii prin evapotranspirație și de a filtra, purifica și stoca apa în sol și în apele subterane, pădurile și gardurile vii, alcătuite din arbori și din arbuști, și, de asemenea, într-o măsură mai mică, pajiștile permanente și solurile cultivate pe termen lung fără răsturnarea brazdei ar trebui să beneficieze de mai multă atenție și, în măsura posibilului, să fie prezente și repartizate pe întregul teritoriu european, cu atât mai mult cu cât reprezintă și un ajutor semnificativ pentru celelalte ființe vii, inclusiv pentru numeroase plante care ajută culturile, care se confruntă cu căldura excesivă și cu alte fenomene meteorologice extreme, din ce în ce mai des întâlnite. |
| --- | --- |

(c)

Având în vedere rolul de a favoriza apariția ploii prin evapotranspirație și de a filtra, purifica și stoca apa în sol și în apele subterane, pădurile și gardurile vii, alcătuite din arbori și din arbuști, și, de asemenea, într-o măsură mai mică, pajiștile permanente și solurile cultivate pe termen lung fără răsturnarea brazdei ar trebui să beneficieze de mai multă atenție și, în măsura posibilului, să fie prezente și repartizate pe întregul teritoriu european, cu atât mai mult cu cât reprezintă și un ajutor semnificativ pentru celelalte ființe vii, inclusiv pentru numeroase plante care ajută culturile, care se confruntă cu căldura excesivă și cu alte fenomene meteorologice extreme, din ce în ce mai des întâlnite.

3.2.3.   Directiva de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei.

În perspectiva unei mai bune puneri în aplicare a Directivei-cadru privind apa, ar trebui modificat textul directivei sub anumite aspecte care au fost menționate deja în parte, după cum urmează:

| (a) | În preambul, definiția apei „[a]pa nu este un bun comercial oarecare”, ar trebui înlocuită cu textul „apa nu este un bun comercial”. |
| --- | --- |

(a)

În preambul, definiția apei „[a]pa nu este un bun comercial oarecare”, ar trebui înlocuită cu textul „apa nu este un bun comercial”.

| (b) | Având în vedere starea apelor din Europa, aplicarea principiilor prevenției și precauției impune eliminarea tuturor derogărilor, de exemplu a celor menționate la articolul 4 alineatul (5) sau la articolul 7 alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

Având în vedere starea apelor din Europa, aplicarea principiilor prevenției și precauției impune eliminarea tuturor derogărilor, de exemplu a celor menționate la articolul 4 alineatul (5) sau la articolul 7 alineatul (4).

| (c) | Având în vedere starea apelor, trebuie solicitată o evaluare de mediu pentru toate proiectele care pot afecta apa și mediul acvatic. Prin urmare, ar trebui eliminată „procedura simplificată de evaluare” (articolul 16. |
| --- | --- |

(c)

Având în vedere starea apelor, trebuie solicitată o evaluare de mediu pentru toate proiectele care pot afecta apa și mediul acvatic. Prin urmare, ar trebui eliminată „procedura simplificată de evaluare” (articolul 16.

| (d) | Principiul „poluatorul plătește” trebuie revizuit, în special în ceea ce privește modalitățile sale de aplicare, prin:






  — | reformularea articolului 9: în loc de „Statele membre iau în considerare principiul recuperării costurilor serviciilor legate de utilizarea apei, inclusiv a costurilor legate de mediu și de resurse, având în vedere analiza economică efectuată în conformitate cu anexa III și, în special, cu principiul «poluatorul plătește»”, ar trebui să se prevadă: „Statele membre aplică recuperarea costurilor directe și indirecte legate de impactul activităților umane asupra apei în conformitate cu principiul «poluatorul plătește»”; |
| --- | --- | --- |

(d)

Principiul „poluatorul plătește” trebuie revizuit, în special în ceea ce privește modalitățile sale de aplicare, prin:

—

reformularea articolului 9: în loc de „Statele membre iau în considerare principiul recuperării costurilor serviciilor legate de utilizarea apei, inclusiv a costurilor legate de mediu și de resurse, având în vedere analiza economică efectuată în conformitate cu anexa III și, în special, cu principiul «poluatorul plătește»”, ar trebui să se prevadă: „Statele membre aplică recuperarea costurilor directe și indirecte legate de impactul activităților umane asupra apei în conformitate cu principiul «poluatorul plătește»”;

| — | eliminarea excepțiilor menționate la articolul 9 alineatul (4); |
| --- | --- |

—

eliminarea excepțiilor menționate la articolul 9 alineatul (4);

| — | adăugarea tuturor sectoarelor, specificând cele trei domenii (agricultură, industrie, gospodării), pentru care statele stabilesc norme care vizează eliminarea externalizării costurilor. Un raport anual ar urma să specifice, pe sectoare, modalitățile de implementare a acestui proces. |
| --- | --- |

—

adăugarea tuturor sectoarelor, specificând cele trei domenii (agricultură, industrie, gospodării), pentru care statele stabilesc norme care vizează eliminarea externalizării costurilor. Un raport anual ar urma să specifice, pe sectoare, modalitățile de implementare a acestui proces.

| (e) | Ar trebui, de asemenea, să se înlocuiască toate formulările de tipul „se asigură că” cu o obligație reală [de exemplu, la articolul 11 alineatul (5) sau la articolul 14 alineatul (1)]. |
| --- | --- |

(e)

Ar trebui, de asemenea, să se înlocuiască toate formulările de tipul „se asigură că” cu o obligație reală [de exemplu, la articolul 11 alineatul (5) sau la articolul 14 alineatul (1)].

| (f) | În mod similar, pare a fi necesar să se reducă pragurile pentru poluanți, inclusiv prin coroborarea cu alte directive (cum ar fi cele privind nitrați, substanțe chimice, etc.), și să actualizeze substanțele prioritare (prin includerea, de exemplu, a compușilor perfluorați, a nanotehnologiilor etc.). |
| --- | --- |

(f)

În mod similar, pare a fi necesar să se reducă pragurile pentru poluanți, inclusiv prin coroborarea cu alte directive (cum ar fi cele privind nitrați, substanțe chimice, etc.), și să actualizeze substanțele prioritare (prin includerea, de exemplu, a compușilor perfluorați, a nanotehnologiilor etc.).

| (g) | Este necesar să se îmbunătățească participarea publicului (articolul 14, în special în ceea ce privește planificarea. Aceasta ar trebui extinsă la programele de măsurare de bază și suplimentare, precum și la toate controalele administrative prealabile. |
| --- | --- |

(g)

Este necesar să se îmbunătățească participarea publicului (articolul 14, în special în ceea ce privește planificarea. Aceasta ar trebui extinsă la programele de măsurare de bază și suplimentare, precum și la toate controalele administrative prealabile.

| (h) | În ceea ce privește sancțiunile (articolul 23, ar trebui să se adauge că, în conformitate cu Convenția de la Aarhus, statele trebuie să instituie norme și proceduri care să promoveze accesul publicului la aplicarea sancțiunilor în domeniul apei. |
| --- | --- |

(h)

În ceea ce privește sancțiunile (articolul 23, ar trebui să se adauge că, în conformitate cu Convenția de la Aarhus, statele trebuie să instituie norme și proceduri care să promoveze accesul publicului la aplicarea sancțiunilor în domeniul apei.

3.3.   Punerea în aplicare a legislației de mediu a Uniunii Europene în domeniul deșeurilor

Evaluarea impactului care stă la baza legislației recent adoptate privind deșeurile a identificat mai multe probleme privind punerea în aplicare: atât de natură juridică/de reglementare, cât și probleme legate de guvernanță și sensibilizare. Deseori, deficiențele de aplicare a Directivei-cadru privind deșeurile trebuie puse pe seama lipsei de instrumente economice, de exemplu, acele instrumente care fac reciclarea deșeurilor mai atractivă decât depozitarea lor. Cu toate acestea, instituirea unor astfel de instrumente economice poate fi problematică pentru municipalități. Adesea, autoritățile locale nu au capacitatea de a transpune măsurile și instrumentele UE la nivel local, ceea ce indică o problemă de guvernanță. Asigurarea punerii în aplicare este, de asemenea, o problemă majoră în mai multe state membre. CESE recunoaște că, în ultimii ani, Comisia a colaborat cu statele membre pentru a aborda astfel de deficiențe de punere în aplicare, oferind, de exemplu, sprijin tehnic și orientări specifice cu privire la modificările care trebuie făcute prin cele două exerciții de promovare a conformității, organizate în 2012 și în 2015.

Propunerile legislative recent adoptate privind deșeurile ar trebui să rezolve o parte din problemele de punere în aplicare și să contribuie la realizarea ODD 12 privind consumul și producția durabile, însă problemele legate de guvernanță și de asigurare a punerii în aplicare încă trebuie abordate la nivel național. Împreună cu Comisia, CESE a creat o platformă a părților interesate privind economia circulară care a obținut deja rezultate semnificative, facilitând colectarea, schimbul și diseminarea de cunoștințe de specialitate și de bune practici existente între diferitele părți interesate. Această platformă este un instrument esențial care merită să fie utilizat pe scară mai largă pentru a încuraja punerea în aplicare a legislației UE în acest domeniu.

3.3.1.   Prevenirea generării de deșeuri

| (a) | Recenta revizuire a politicii privind deșeurile (22) reprezintă o oportunitate de a sprijini cu fermitate măsurile care vizează reducerea la sursă a nevoilor noastre (inclusiv nevoile noastre în ceea ce privește materiile prime și materiile prime secundare) și prevenirea generării de deșeuri în viitor, în special a celor periculoase pentru ecosisteme și pentru sănătatea umană. Acest lucru înseamnă că trebuie să punem în discuție nevoile și producțiile noastre, modul în care le concepem, le asigurăm durabilitatea și, ulterior, în care le transformăm cu pierderi minime de materiale minime, care au, în general, un impact asupra mediului, asupra suveranității energetice și asupra durabilității economice. |
| --- | --- |

(a)

Recenta revizuire a politicii privind deșeurile (22) reprezintă o oportunitate de a sprijini cu fermitate măsurile care vizează reducerea la sursă a nevoilor noastre (inclusiv nevoile noastre în ceea ce privește materiile prime și materiile prime secundare) și prevenirea generării de deșeuri în viitor, în special a celor periculoase pentru ecosisteme și pentru sănătatea umană. Acest lucru înseamnă că trebuie să punem în discuție nevoile și producțiile noastre, modul în care le concepem, le asigurăm durabilitatea și, ulterior, în care le transformăm cu pierderi minime de materiale minime, care au, în general, un impact asupra mediului, asupra suveranității energetice și asupra durabilității economice.

| (b) | Pentru a putea vorbi despre „materiale durabile”, mai degrabă decât despre „deșeuri” și despre economia circulară, trebuie, încă din etapa de proiectare a producțiilor noastre, să eliminăm componentele cu un grad ridicat de toxicitate sau de periculozitate care pot complica viitoarea etapă de reciclare. |
| --- | --- |

(b)

Pentru a putea vorbi despre „materiale durabile”, mai degrabă decât despre „deșeuri” și despre economia circulară, trebuie, încă din etapa de proiectare a producțiilor noastre, să eliminăm componentele cu un grad ridicat de toxicitate sau de periculozitate care pot complica viitoarea etapă de reciclare.

| (c) | În ceea ce privește ambalajele, ar trebui să prevaleze sobrietatea și ar fi util să se evolueze cât mai mult, în mod progresiv și obligatoriu, pentru se a evita orice denaturare a concurenței în ceea ce privește diferitele sisteme de returnare și de reutilizare. |
| --- | --- |

(c)

În ceea ce privește ambalajele, ar trebui să prevaleze sobrietatea și ar fi util să se evolueze cât mai mult, în mod progresiv și obligatoriu, pentru se a evita orice denaturare a concurenței în ceea ce privește diferitele sisteme de returnare și de reutilizare.

| (d) | Prevenirea generării de deșeuri depinde și de capacitatea întreprinderilor noastre de a reutiliza și de a repara produsele. Pentru a face acest lucru, este nevoie de o legislație europeană ambițioasă, care să prevadă obiective obligatorii și nu să se limiteze la măsuri bazate pe voluntariat. |
| --- | --- |

(d)

Prevenirea generării de deșeuri depinde și de capacitatea întreprinderilor noastre de a reutiliza și de a repara produsele. Pentru a face acest lucru, este nevoie de o legislație europeană ambițioasă, care să prevadă obiective obligatorii și nu să se limiteze la măsuri bazate pe voluntariat.

| (e) | Pentru a decupla dezvoltarea economică de consumul de resurse naturale și de impactul aferent asupra mediului, este necesar ca Uniunea să își stabilească ținte mai ambițioase pentru a spori eficiența utilizării resurselor în sistemele noastre de producție. |
| --- | --- |

(e)

Pentru a decupla dezvoltarea economică de consumul de resurse naturale și de impactul aferent asupra mediului, este necesar ca Uniunea să își stabilească ținte mai ambițioase pentru a spori eficiența utilizării resurselor în sistemele noastre de producție.

3.3.2.   Gestionarea deșeurilor

| (a) | Pentru a câștiga și pentru a păstra încrederea populației, a producătorilor și a consumatorilor, este necesar ca economia circulară – ținând seama în mod constant de cunoștințele științifice cele mai actuale – să ia măsuri de precauție pentru orice scandal viitor, inclusiv în domeniul sănătății, care ar putea avea legătură cu concentrarea sau dispersia poluanților în materialele reciclate (brom sau perturbatori endocrini, de exemplu) sau în mediu (nanomateriale sau microplastice). |
| --- | --- |

(a)

Pentru a câștiga și pentru a păstra încrederea populației, a producătorilor și a consumatorilor, este necesar ca economia circulară – ținând seama în mod constant de cunoștințele științifice cele mai actuale – să ia măsuri de precauție pentru orice scandal viitor, inclusiv în domeniul sănătății, care ar putea avea legătură cu concentrarea sau dispersia poluanților în materialele reciclate (brom sau perturbatori endocrini, de exemplu) sau în mediu (nanomateriale sau microplastice).

| (b) | O astfel de abordare va fi mai credibilă și mai eficientă în cazul în care, pentru a îmbunătăți rata de reciclare a tuturor tipurilor de materiale, s-ar asigura trasabilitatea componentelor încă din stadiul de producție a acestora și s-ar garanta cel mai ridicat grad de transparență posibil până la întâlnirea lor cu consumatorul. |
| --- | --- |

(b)

O astfel de abordare va fi mai credibilă și mai eficientă în cazul în care, pentru a îmbunătăți rata de reciclare a tuturor tipurilor de materiale, s-ar asigura trasabilitatea componentelor încă din stadiul de producție a acestora și s-ar garanta cel mai ridicat grad de transparență posibil până la întâlnirea lor cu consumatorul.

| (c) | Astfel, în cadrul Uniunii Europene, același nivel de protecție a sănătății umane și a mediului trebuie aplicat materialelor reciclate și materialelor primare. Nu ar trebui să se permită utilizarea de substanțe chimice periculoase în concentrații mai mari în cazul materialelor reciclabile. Prin urmare, odată cu aplicarea restricțiilor și cu stabilirea limitelor pentru produsele chimice în cadrul Regulamentului REACH (23), Agenția Europeană pentru Produse Chimice ar trebui să stabilească aceleași limite pentru materialele reciclate. Materialele care nu respectă aceste limite trebuie să fie tratate astfel încât substanța respectivă să fie îndepărtată sau să nu fie eligibilă pentru reutilizare sau pentru reciclare. |
| --- | --- |

(c)

Astfel, în cadrul Uniunii Europene, același nivel de protecție a sănătății umane și a mediului trebuie aplicat materialelor reciclate și materialelor primare. Nu ar trebui să se permită utilizarea de substanțe chimice periculoase în concentrații mai mari în cazul materialelor reciclabile. Prin urmare, odată cu aplicarea restricțiilor și cu stabilirea limitelor pentru produsele chimice în cadrul Regulamentului REACH (23), Agenția Europeană pentru Produse Chimice ar trebui să stabilească aceleași limite pentru materialele reciclate. Materialele care nu respectă aceste limite trebuie să fie tratate astfel încât substanța respectivă să fie îndepărtată sau să nu fie eligibilă pentru reutilizare sau pentru reciclare.

| (d) | În afară de telefoanele inteligente și de alte produse electrice și electronice care ar trebui să facă obiectul proiectării ecologice, ar trebui ca Uniunea să dezvolte și să adopte, de asemenea, o politică de gestionare a deșeurilor sale demnă de acest nume, pe teritoriul său, și nu să le transporte în străinătate. |
| --- | --- |

(d)

În afară de telefoanele inteligente și de alte produse electrice și electronice care ar trebui să facă obiectul proiectării ecologice, ar trebui ca Uniunea să dezvolte și să adopte, de asemenea, o politică de gestionare a deșeurilor sale demnă de acest nume, pe teritoriul său, și nu să le transporte în străinătate.

| (e) | Prin luarea în considerare a evaluării ciclului de viață (ECV), toate opțiunile de reciclare sunt superioare incinerării (în special din cauza energiei gri din materialele plastice, de exemplu), cu excepția lemnului, în anumite cazuri specifice, și a unor produse/materiale care constituie deșeuri periculoase. Aceasta, asemenea îngropării, trebuie să dispară treptat și trebuie stabilite obiective ambițioase în acest sens. |
| --- | --- |

(e)

Prin luarea în considerare a evaluării ciclului de viață (ECV), toate opțiunile de reciclare sunt superioare incinerării (în special din cauza energiei gri din materialele plastice, de exemplu), cu excepția lemnului, în anumite cazuri specifice, și a unor produse/materiale care constituie deșeuri periculoase. Aceasta, asemenea îngropării, trebuie să dispară treptat și trebuie stabilite obiective ambițioase în acest sens.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizul pe tema „Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE” (JO C 345, 13.10.2017, p. 114).

1

(2)  A se vedea nota de subsol 1.

2

(3)  Avizul pe tema „Acțiuni ale UE în vederea îmbunătățirii conformării cu legislația de mediu și a guvernanței de mediu” (JO C 283, 10.8.2018, p. 83).

3

(4)  A se vedea nota de subsol 3.

4

(5)  COM(2018) 10 final

5

(6)  Avizul pe tema „Programul «Aer curat pentru Europa»” (JO C 451, 16.12.2014, p.134) și avizul pe tema „Eliminarea azbestului din UE” (JO C 251, 31.7.2015, p. 13).

6

(7)  Avizul pe tema „Un plan de acțiune pentru natură, cetățeni și economie” (JO C 129, 11.4.2018, p. 90); avizul pe tema „Guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre” (JO C 209, 30.6.2017, p. 60) și avizul pe tema „Calitatea apei destinate consumului uman” (JO C 367, 10.10.2018, p. 107).

7

(8)  Avizul pe tema „Restricții privind substanțele periculoase (RoHS)” (JO C 345, 13.10.2017, p. 110); avizul pe tema „Abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile” (JO C 283, 10.08.2018, p. 56); avizul pe tema „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară” (inclusiv tratarea deșeurilor provenite de la nave) (JO C 283, 10.08.2018, p. 61); avizul pe tema „Rolul valorificării energetice a deșeurilor în economia circulară” (JO C 345, 13.10.2017, p. 102); avizul pe tema pachetului de măsuri privind economia circulară (JO C 264, 20.7.2016, p. 98).

8

(9)  Avizul pe tema „Accesul la justiție în probleme de mediu” (JO C 129, 11.4.2018, p. 65).

9

(10)  A se vedea notele de subsol 1 și 3.

10

(11)  Avizul pe tema „Noi avantaje pentru consumatori” (JO C 440, 6.12.2018, p. 66).

11

(12)  Avizul pe tema „Tranziția către un viitor european mai durabil – o strategie pentru 2050” (JO C 81, 2.3.2018, p.44) și avizul pe tema „Noi modele economice durabile” (JO C 81, 2.3.2018, p. 57).

12

(13)  Avizul pe tema „Agenda 2030 – O Uniune Europeană angajată să sprijine dezvoltarea durabilă la nivel mondial”, adoptat la 20 octombrie 2016 (JO C 34, 2.2.2017, p. 58), și avizul pe tema „Rolul esențial al comerțului și investițiilor în realizarea și punerea în aplicare a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)” (JO C 129, 11.4.2018, p. 27).

13

(14)  Avizul pe tema „Capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă (CDD) din acordurile de liber schimb (ALS) încheiate de UE” (JO C 227, 28.6.2018, p. 27).

14

(15)  Avizul pe tema „Protocolul de la Paris – Proiect detaliat pentru combaterea schimbărilor climatice după 2020” (JO C 383, 17.11.2015, p.74) și avizul pe tema „Justiția climatică” (JO C 81, 2.3.2018, p. 22).

15

(16)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-3450_ro.htm.

16

(17)  Potrivit Agenției Europene de Mediu.

17

(18)  Potrivit OMS.

18

(19)  Directiva PNE.

19

(20)  https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0048969711005730?via%3Dihub.

20

(21)  Directiva-cadru privind apa.

21

(22)  http://ec.europa.eu/environment/waste/target_review.htm.

22

(23)  Regulamentul REACH – Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 396, 30.12.2006, p. 1, astfel cum a fost modificat în JO L 136, 29.5.2007, p. 3).

23

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 539-a sesiune plenară a CESE, 12.12.2018-13.12.2018

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/41

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un sector european al comerțului cu amănuntul adaptat la secolul XXI

[COM(2018) 219 final]

(2019/C 110/07)

| Raportor: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |
| Coraportor: | Gerardo LARGHI |

Raportor:

Ronny LANNOO

Coraportor:

Gerardo LARGHI

| Consultare | Comisia Europeană, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 21.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 171/3/2 |

Consultare

Comisia Europeană, 18.6.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

21.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

171/3/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută comunicarea Comisiei privind modernizarea comerțului cu amănuntul. Comitetul subliniază încă o dată importanța economică și socială a sectorului comerțului cu amănuntul pentru toate părțile interesate și pentru societate în ansamblul său (1). CESE subliniază că a recomandat deja în avizele anterioare crearea unui mediu economic deschis, menit să asigure concurența loială, cu scopul de a crea condițiile pentru coexistența constructivă și cooperarea întreprinderilor de comerț cu amănuntul mari, medii, mici și a microîntreprinderilor de comerț cu amănuntul. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Apărarea și promovarea diversității comerțului cu amănuntul sunt esențiale pentru a satisface nevoile consumatorilor și pentru a apăra și promova sistemul de producție european. CESE consideră, prin urmare, că este nevoie de echilibru între măsurile favorabile comercianților mari cu amănuntul, stabilite foarte clar în comunicare, și de măsuri corespunzătoare care să satisfacă nevoile microîntreprinderilor și pe cele ale micilor întreprinderi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE observă că propunerea Comisiei se concentrează prea mult pe „preț” ca fiind elementul cel mai interesant pentru consumatori, în detrimentul celorlalte aspecte cheie cum ar fi informațiile, calitatea produsului și personalizarea, proximitatea, mobilitatea, economia circulară și durabilitatea, raportul calitate-preț și serviciile de asistență primite înainte sau după cumpărare. Diversificarea produselor ar trebui protejată corespunzător de Comisie în interesul tuturor părților. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul consideră că dreptul de stabilire ar trebui abordat în conformitate cu principiul subsidiarității și că cea mai bună modalitate de a răspunde nevoilor tuturor părților interesate este prin intermediul unor acorduri la nivel național, regional și local. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În special, CESE consideră că unele bariere aflate în calea libertății de stabilire și unele restricții operaționale, existente în prezent în unele state membre, acționează ca o piedică pentru înființarea de noi întreprinderi, dar că liberalizarea deplină nu asigură echilibrul necesar între societățile comerciale mari, întreprinderile mici și întreprinderile familiale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că reglementările naționale privind programul de funcționare a magazinelor și orarele de lucru sunt esențiale, deoarece asigură condiții de concurență echitabile între întreprinderile de diferite mărimi și, mai ales, garantează protecția socială adecvată atât pentru angajați, cât și pentru lucrătorii independenți, luând în considerare și modificările în comportamentul consumatorilor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE reiterează că cea mai bună modalitate de a institui orarele și zilele de funcționare este prin intermediul unor acorduri la nivel național sau subnațional, pentru a reconcilia nevoile consumatorilor de a avea acces la anumite produse și servicii cu dorința unor întreprinderi de a fi deschise duminica și în zilele libere, asigurând, în același timp, echilibrul dintre viața profesională și viața de familie pentru antreprenori și angajați și alocând separat intervale de timp pentru formare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE mai subliniază, în conformitate cu Pilonul social, nevoia de a garanta remunerația echitabilă și calitatea muncii pentru toți lucrătorii din sector, fie că lucrează online, fie că lucrează offline. Atrage atenția, în special, asupra cazului contractelor de muncă ale miilor de oameni care lucrează pentru întreprinderile online, încă neacoperite de contracte colective de muncă, precum și asupra contractelor marilor întreprinderi de comerț cu amănuntul, create doar pentru a face față afluxului mai mare de clienți de la sfârșitul săptămânii (ceea ce duce la o creștere a contractelor ocazionale) sau care nu cuantifică activitatea din cursul sfârșitului săptămânii sau al serii ca ore suplimentare. În sfârșit, în opinia CESE, crearea unui mecanism de dialog social eficace și cu implicarea întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor ar oferi oportunități mai bune de dezvoltare pentru societățile comerciale și un sistem mai bun de garanții pentru lucrători. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul este de acord cu Comisia în privința nevoii de a încuraja și de a susține inovația în sectorul comerțului cu amănuntul, învățarea pe tot parcursul vieții pentru angajatori și lucrători, precum și promovarea de produse pe termen lung. Cu toate acestea, consideră că propunerea Comisiei ar trebui să fie însoțită de o fișă de parcurs aplicabilă acestui proces în contextul tranziției digitale, cu finanțare adecvată și accent special pe microîntreprinderi și pe întreprinderile mici în colaborare cu organizațiile care reprezintă IMM-urile. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE solicită autorităților de la toate nivelurile să se implice într-o cooperare strânsă cu toate părțile interesate, cu scopul de a întocmi un plan de acțiune specific privind viitorul european al comerțului cu amănuntul pentru secolul XXI (privind informarea, instruirea, finanțarea și bunele practici etc.) |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sinteza documentului Comisiei

| 2.1. | Comunicarea vizează să contribuie la deblocarea potențialului comerțului cu amănuntul pentru economia UE prin identificarea celor mai bune practici. Prin urmare, sunt necesare eforturi din partea instituțiilor UE și a statelor membre pentru a susține competitivitatea sectorului într-un moment când acesta este transformat de creșterea rapidă a comerțului electronic și de modificări ale obiceiurilor consumatorilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pentru ca piața unică să producă rezultatele așteptate, trebuie întreprinse acțiuni adecvate la toate nivelurile. Productivitatea comerțului cu amănuntul din UE a rămas în urma celorlalte sectoare. Acest fapt este cauzat de acumularea reglementărilor fiscale la toate nivelurile și de o întârziere în tranziția către piața digitală. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comercianții cu amănuntul se confruntă cu restricții numeroase în calea înființării de magazine și funcționării acestora. Multe dintre aceste restricții sunt justificate din rațiuni de politici publice legitime. Acestea pot crea, de asemenea, bariere pentru întreprinderile nou-înființate și pentru productivitate. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Deschiderea de noi spații comerciale este un element esențial pentru viabilitatea sectorului. Este important să existe capacitatea de a urmări strategii cu privire la accesul pe piață care să combine prezența online cu cea offline. Procedurile de înființare simple, transparente și eficiente oferă oportunități pentru îmbunătățirea productivității comerțului cu amănuntul. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Comisia recomandă statelor membre să evalueze și să modernizeze, dacă este necesar, cadrele lor de reglementare, inspirându-se, dacă este relevant, din cele mai bune practici elaborate deja în alte state membre. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | De regulă, restricțiile operaționale afectează în principal comercianții cu amănuntul care își desfășoară activitatea în magazine fizice. Autoritățile publice ar trebui să evalueze echilibrul, proporționalitatea și eficiența acestor restricții pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru comerțul electronic. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Costul de asigurare a conformității este cuprins între 0,4 % și 6 % din cifra anuală de afaceri a comercianților cu amănuntul. Pentru microîntreprinderi, aceasta reprezintă o sarcină deosebit de dificilă. Promovarea dezvoltării sectorului comerțului cu amănuntul în beneficiul final al consumatorilor necesită o abordare amplă: simplificarea cadrelor de reglementare, asigurându-se că acestea sunt adecvate pentru un mediu cu multiple canale de vânzare, precum și atenuarea măsurilor și a procedurilor extrem de greoaie și de costisitoare impuse comercianților cu amănuntul pentru a asigura respectarea acestor norme. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută planul Comisiei de a moderniza comerțul cu amănuntul pentru ca acesta să poată face față noilor provocări referitoare la digitalizare și comerț electronic. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În avizele anterioare, în special INT/682 intitulat „Instituirea unui plan european de acțiune în domeniul comerțului cu amănuntul” (2), Comitetul a recomandat deja crearea unui mediu economic deschis menit să garanteze concurența loială între entitățile de aceeași mărime. În special, UE ar trebui să creeze condițiile pentru diversitate, coexistență pozitivă și cooperare în rândul comercianților online și offline mari, medii, mici și al microîntreprinderilor de comerț cu amănuntul. Promovarea diversității comerțului cu amănuntul din UE reprezintă o modalitate foarte bună atât de a reacționa la diferitele nevoi ale consumatorilor, cât și de a apăra și de a promova sistemul european de producție. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE observă că Comisia se concentrează prea mult pe „preț” ca fiind elementul cel mai interesant pentru consumatori, în timp ce obiectivul principal ar fi furnizarea de informații precise către consumatori (sensibilizarea consumatorilor). Consumatorii ar trebui să aibă libertatea de a lua în considerare alte elemente în momentul achiziționării unui produs, cum ar fi personalizarea, calitatea, durabilitatea, mobilitatea în calitate de consumator, proximitatea, rentabilitatea, serviciile oferite în timpul sau după cumpărare, impactul asupra economiei circulare, precum și criteriile de protecție a mediului. Diversificarea produselor reprezintă o valoare adăugată pentru sectorul de producție și comerțul cu amănuntul din UE și ar trebui protejată corespunzător de către Comisie (3). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE constată că abordarea Comisiei se înclină în favoarea comercianților cu amănuntul mari și consideră că este important ca aceasta să fie echilibrată cu nevoile întreprinderilor mici și ale microîntreprinderilor. În special, Comitetul consideră că este necesar să fie garantată coexistența societăților comerciale mari, a microîntreprinderilor și întreprinderilor familiale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE este de acord că unele bariere din calea dreptului de stabilire și unele restricții operaționale aplicate în unele state membre ar putea acționa ca o barieră în calea înființării de noi întreprinderi și a creșterii acestora. Cu toate acestea, consideră că liberalizarea deplină a dreptului de stabilire nu ar fi un panaceu. În plus, în această privință, ar trebui respectat principiul subsidiarității și ar trebui să se ajungă la acorduri la nivel național, regional și local pentru a găsi răspunsurile adecvate la nevoile locale și la cele ale tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE nu este de acord cu interpretarea negativă a Comisiei cu privire la hotărârea Visser. Pentru CESE, acest caz confirmă scopul legiuitorului cu privire la Directiva serviciilor: codifică jurisprudența elaborată de Curtea de Justiție a Uniunii Europene privind libertatea de stabilire și interzice doar anumite cerințe, cum ar fi testarea nevoilor economice, recunoscând, în același timp, că „obiectiv[ul] de protecție a mediului urban este susceptibil să constituie un motiv imperativ de interes general, de natură să justifice o limită teritorială.” Este important să existe un echilibru între aceste cerințe în conformitate cu principiile proporționalității și subsidiarității. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În această privință, pot fi făcute multe pentru a făuri o piață unică europeană, pentru simplificarea procedurilor de înființare a unei întreprinderi, pentru a face ca procedurile să fie transparente și uniforme, cu respectarea constrângerilor legitime existente pe o scală teritorială, instituite potrivit principiului subsidiarității. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE consideră că este extrem de important să se păstreze și să se protejeze unele medii economice specifice, în special atunci când acestea sunt legate de conservarea patrimoniului istoric și artistic național, obiectivele de politici sociale și obiectivele de politici culturale; o abordare diferită ar putea avea un impact perturbator asupra comunităților locale și consumatorilor (4). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În general, CESE consideră că expansiunea transfrontalieră, extinderea și comerțul electronic ar trebui considerate o alternativă serioasă, iar întreprinderile, în coordonare cu organizațiile lor, ar trebui susținute în acest proces, însă acest fapt nu poate fi considerat nici o obligație, nici singurul mod în care toate întreprinderile pot crește, cu respectarea interesului primar al consumatorilor (distribuția pe multiple canale de vânzare și service). Acesta este motivul pentru care este esențial să se încurajeze și să se susțină procesele de inovare, formarea și promovarea produselor pe termen lung, inclusiv sprijinirea, prin finanțarea adecvată, a întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor, precum și a organizațiilor care le reprezintă. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | O politică eficientă de comerț cu amănuntul trebuie să urmărească obținerea unui echilibru între rentabilitate și eficiență în ceea ce privește amplasarea. Trebuie avute în vedere o serie de considerente pe termen lung (mediu), în special cu privire la magazinele fizice și relația acestora cu proiectele existente și viitoare posibile (privind locuințele, serviciile disponibile etc. și, astfel, cu centrele existente ale orașelor și cartierele acestora). CESE consideră că Comisia ar trebui să își finalizeze propunerea, în colaborare cu organizațiile naționale și regionale relevante, prin introducerea de măsuri structurale vizând incorporarea factorilor de dezvoltare teritorială pentru comunitățile locale și centrele orașelor (zone frecventate de turiști, planificarea spațială locală, normativele de construcții, condiții etc.). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE consideră că reglementările naționale privind programul de funcționare a magazinelor și orarele de lucru, în conformitate cu noile soluții digitale disponibile, joacă un rol esențial în asigurarea condițiilor de concurență echitabilă între întreprinderile de diferite mărimi și garantează protecția socială adecvată atât pentru angajați, cât și pentru lucrătorii independenți și, mai presus de orice, reprezintă un instrument esențial pentru protecția socială a lucrătorilor independenți și a angajaților. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE reiterează că cea mai bună modalitate de a institui orele și zilele de funcționare este prin acorduri la nivel național sau subnațional cu organizațiile implicate. De fapt, este extrem de important să se reconcilieze nevoile consumatorilor de a avea acces la anumite produse și servicii cu dorința anumitor societăți comerciale de a fi deschise în zilele libere sau seara și de a proteja nevoia de odihnă a proprietarilor de microîntreprinderi și a angajaților acestora, ceea ce asigură, în același timp, echilibrul dintre viața profesională și viața de familie și oferă intervale de timp separate pentru formare. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE mai subliniază, potrivit Pilonului social, nevoia de a garanta remunerația echitabilă și calitatea muncii pentru toți lucrătorii din sector, fie că lucrează online, fie că lucrează offline. Atrage atenția, în special, asupra cazului contractelor de muncă ale miilor de oameni care lucrează pentru întreprinderile online, încă neacoperite prin negocieri colective, precum și asupra contractelor marilor întreprinderi de comerț cu amănuntul, create doar pentru a face față afluxului mai mare de clienți de la sfârșitul săptămânii (ceea ce duce la o creștere a contractelor ocazionale) sau care nu cuantifică activitatea desfășurată în week-end sau în cursul serii ca ore suplimentare. În sfârșit, în opinia CESE, crearea unui mecanism de dialog social eficace și cu implicarea întreprinderilor mici și a microîntreprinderilor ar oferi oportunități mai bune de dezvoltare pentru societățile comerciale și un sistem mai bun de garanții pentru lucrători. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE salută recomandarea ca autoritățile publice să faciliteze adoptarea tehnologiilor digitale de către întreprinderile mici. Totuși, aceasta nu poate fi singura opțiune. Magazinele tradiționale rămân un element esențial, nu doar în ceea ce privește creșterea în UE, ci și în ceea ce privește coeziunea socială, în special în comunitățile locale și pentru consumatorii digitali străini. Din acest motiv, comerțul online și offline ar trebui să coexiste. În această privință, CESE este de părere că dificultățile cu care se confruntă întreprinderile mici și microîntreprinderile în ceea ce privește participarea la comerțul electronic și valorificarea acestuia sunt subestimate de Comisie. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CESE este de acord cu Comisia cu privire la nevoia de formare de calitate pentru angajatorii care doresc să se implice în comerțul electronic. Cu toate acestea, Comitetul consideră că situația este mai complexă, iar IMM-urile, în special întreprinderile mici și microîntreprinderile, se confruntă cu provocări multiple, cum ar fi: a) schimbarea și adaptarea organizării lor interne; b) cunoașterea de limbi străine; c) obținerea și înțelegerea informațiilor juridice și administrative; d) instituirea unui sistem de livrare eficient și competitiv; e) depășirea dumpingului fiscal și social la nivelul UE (frauda în domeniul TVA, contrafacerea etc.). Din acest motiv, CESE îndeamnă Comisia și statele membre să sprijine IMM-urile și organizațiile acestora în tranziția lor către comerțul electronic, cu o abordare cuprinzătoare, care ia în considerare toate condițiile necesare pentru crearea cu succes a unor întreprinderi online. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE consideră că comerțul electronic ar putea fi o opțiune semnificativă pentru multe IMM-uri. În plus, Comitetul subliniază că, recent, Comisia a publicat prima propunere care viza reglementarea relațiilor de tip platform-to-business pe piața digitală. Această măsură se concentrează pe transparență, însă nu combate unele practici adesea abuzive care împiedică concurența loială (de exemplu, clauze de paritate referitoare la preț, dumping fiscal, impozitare variată etc.) între utilizatorii comerciali și marile platforme online (5). Din acest motiv, Comitetul recomandă Comisiei să creeze condiții de concurență echitabile cu privire la concurența loială pe piața digitală. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | În opinia CESE, sunt necesare diferite măsuri pentru a oferi condițiile necesare comerțului cu amănuntul, în special IMM-urilor și microîntreprinderilor ca entități care creează cele mai multe locuri nete de muncă, pentru a combate neconcordanța de competențe: consolidarea identificării și anticiparea nevoilor de competențe, inclusiv orientare; îmbunătățirea educației și a rezultatelor formării în conformitate cu nevoile pieței muncii, inclusiv promovarea EFP; îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru a corela mai bine cererea și oferta; furnizarea unui sprijin mai bun pentru nevoile de formare ale IMM-urilor și ale microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | CESE salută atenția pe care Comisia o acordă costurilor de asigurare a conformității, în special pentru întreprinderile mici, precum și faptul că subliniază lipsa de conștientizare cu privire la specificul sectorului. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE invită Comisia să abordeze problema tot mai gravă a depopulării centrelor orașelor și a consecințelor sale sociale și de mediu. Cât de bine se poate trăi în orașele mari și mici nu depinde atât de supraviețuirea multor întreprinderi mici și microîntreprinderi (magazine locale) care îndeplinesc nevoile multor consumatori, cât de riscul acestora de a fi spulberate de concentrarea din ce în ce mai mare a marilor grupuri de distribuție. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE regretă absența unei referiri la comerțul durabil cu amănuntul și la rolul pe care comercianții mici cu amănuntul și microîntreprinderile de comerț cu amănuntul îl pot juca în acest proces. Cu toate acestea, este necesar un cadru mai favorabil pentru ca aceștia să conștientizeze legătura dintre alegerile durabile și competitivitate și să li se ofere informații și asistență tehnică individualizate, precum și programele necesare de creditare pentru a pune în aplicare măsurile de îmbunătățire. Dată fiind poziția vulnerabilă pe care o au comercianții cu amănuntul mici sau microîntreprinderile de comerț cu amănuntul în ceea ce privește influențarea consumatorilor și a producătorilor, acestora nu ar trebui să li se impună alegeri. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În comunicare nu se acordă deloc atenție fricțiunilor care există în relațiile contractuale dintre întreprinderi, de exemplu contractele de concesiune neechilibrate, întârzierile la plată și practicile comerciale neloiale. În special, concentrarea tot mai mare a puterii în mâinile marilor comercianți cu amănuntul din Europa atrage după sine probleme grave (6). Pentru a combate denaturarea concurenței și pentru a asigura competitivitatea, ambele aspecte ar fi trebuit abordate în comunicare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | După cum a subliniat deja în avizul său „Noi avantaje pentru consumatori”, CESE recomandă Comisiei să definească și să pună în aplicare un sistem eficient de soluționare a litigiilor pentru a aborda situațiile care decurg din utilizarea abuzivă a puterii economice și din practicile care denaturează concurența. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Cifra de afaceri în 2016: 9 864 468,4 milioane EUR; numărul întreprinderilor (în 2015): 6 205 080; valoarea producției (în 2015): 2 687 115 milioane EUR. În 2016, 33 399 447 de persoane și-au desfășurat activitatea în acest sector, dintre care 27 892 082 au fost angajați.

1

(2)  JO C 327, 12.11.2013, p. 20.

2

(3)  JO C 440, 6.12.2018, p. 165.

3

(4)  A se vedea nota de subsol 2.

4

(5)  JO C 440, 6.12.2018, p. 177.

5

(6)  A se vedea nota de subsol 3.

6

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/46

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor – Raport privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2017

[COM(2018) 482 final]

(2019/C 110/08)

| Raportoare: | Baiba MILTOVIČA |
| --- | --- |

Raportoare:

Baiba MILTOVIČA

| Sesizare | Comisia Europeană, 5.9.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 21.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 188/1/9 |

Sesizare

Comisia Europeană, 5.9.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

21.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

188/1/9

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută concizia și atenția de care dă dovadă raportul pentru 2017, care este însoțit de un amplu document de lucru al serviciilor Comisiei. O politică în domeniul concurenței eficace și pusă în aplicare în mod riguros este piatra de temelie a unei economii de piață durabile. Aceasta poate asigura condiții de concurență echitabile pentru producătorii de bunuri și servicii, poate spori gradul de încredere al consumatorilor, poate stimula concurența și poate îndeplini obiective sociale fundamentale, cum ar fi libertatea de alegere a consumatorilor, precum și obiective politice, ca bunăstarea cetățenilor europeni și promovarea integrării pieței europene. În raport cu țările terțe ea joacă, de asemenea, un rol important în susținerea unei dinamici economice, sociale și de mediu favorabile în comerțul internațional. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Raportul pentru anul 2017 pune un accent deosebit pe respectarea și punerea în aplicare a legislației și oferă exemple de măsuri ferme luate de Comisie. Consumatorii și întreprinderile mici și mijlocii sunt deseori dezavantajate de marile întreprinderi, care pot face abuz de poziția lor dominantă pe piață, astfel că măsurile care abordează practicile anticoncurențiale sunt deosebit de bine-venite. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Intensificarea activităților anticoncurențiale pe piețele UE a făcut din autoritățile naționale de concurență (ANC) actori din ce în ce mai importanți în asigurarea respectării legislației în domeniul concurenței. Directiva REC+, care permite autorităților naționale de concurență să devină mai eficace, consolidează capacitățile naționale în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Este esențială consolidarea autonomiei autorităților naționale de concurență și asigurarea unor resurse adecvate. Pentru o activitate eficace, trebuie ca independența expertiza și formarea să fie autentice, iar Directiva REC+ ar trebui monitorizată îndeaproape pentru a garanta realizarea acestui lucru. Ar trebui încurajate acțiunile preventive pentru a preveni comportamentul anticoncurențial, iar sancțiunile ar trebui mărite, astfel încât să fie un factor de descurajare eficient. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină Comisia în ceea ce privește punerea în aplicare în dreptul privat a normelor de concurență și susține că acțiunile colective ar trebui facilitate de sistemele juridice din toate statele membre. Comisia ar trebui să continue monitorizarea eficacității mecanismelor de recurs colectiv pentru încălcările legislației în domeniul concurenței în diferitele state membre și să ia măsuri suplimentare, dacă este necesar. În acest sens, acțiunile reprezentative propuse de Comisie în inițiativa sa intitulată „Noi avantaje pentru consumatori” lasă de dorit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Trebuie luate în considerare și alte propuneri privind francizele, care să fie incluse în Regulamentul de exceptare pe categorii (1), pentru a restabili echilibrul comercial și contractual între francizați și francizor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Dacă există activități paracomerciale semnificative desfășurate de autorități locale și care ar putea beneficia de subvenții publice și ar genera o concurență neloială, acestea ar trebui analizate pentru a vedea dacă este necesară adaptarea normelor privind ajutoarele de stat sau a altor instrumente. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În ceea ce privește Directiva privind avertizorii, se recomandă ca, la momentul transpunerii și aplicării ei, legislația națională să prevadă ca avertizorii să aibă în permanență acces la reprezentanții sindicatelor și să beneficieze de protecție completă în toate circumstanțele. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În cazurile legate de aplicarea dreptului concurenței, se recomandă identificarea, printr-o analiză detaliată a Comisiei referitoare la practicile autorităților de reglementare în domeniul energiei din toate statele membre, în colaborare cu CEER și ACER, a eventualelor acțiuni care ar putea elimina practicile restrictive ce continuă să fie în detrimentul consumatorilor. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | O reexaminare a funcționării lanțului de distribuție a produselor alimentare în viitoarele rapoarte privind politica în domeniul concurenței ar putea identifica și propune măsuri reparatorii pentru exercitarea continuă a puterii de piață de către distribuitorii dominanți, lucru care se poate dovedi inadecvat. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Există o serie de practici anticoncurențiale care se perpetuează sau care apar în permanență în cadrul economiei digitale. Comitetul este preocupat de faptul că nu sunt alocate resurse adecvate pentru monitorizarea acestui sector care se dezvoltă rapid și este dinamic financiar și solicită adoptarea de dispoziții speciale în acest sens în cadrul financiar multianual. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Există câțiva factori care se află în afara sferei imediate a politicii în domeniul concurenței, dar care creează preocupări legate de posibile denaturări ale pieței: diferențe mari între statele membre în ceea ce privește politica de impozitare a societăților, practici în materie de ocupare a forței de muncă cunoscute sub denumirea generică de dumping social, practici care apar în „economia muncii la cerere” (economia gig) și aspecte legate de economia circulară și de durabilitatea economică mondială. Comitetul îndeamnă Comisia să își exercite pe deplin puterile și competențele pentru a se asigura că practicile anticoncurențiale existente în aceste „zone gri” sunt, pe cât posibil, monitorizate, identificate și remediate. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Dreptul concurenței este unul dintre cele mai vechi elemente ale acquis-ului, dar nu ține întotdeauna pasul cu provocările acestui secol. În special separarea artificială a pieței de domeniile social și ecologic ar avea de câștigat de pe urma unei reexaminări globale și sistemice a legislației UE în materie de concurență, cu luarea în considerare a obiectivelor economice, ecologice și sociale. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Conținutul Raportului privind politica în domeniul concurenței pentru anul 2017

| 2.1. | Politica în domeniul concurenței este piatra de temelie a pieței unice și este în vigoare începând cu Tratatul de la Roma și cu înființarea Uniunii Europene de astăzi. Aceasta a fost stabilită într-un cadru consacrat prin dispoziții precum articolele 101 și 102 din TFUE, care clarifică conținutul și domeniul său de aplicare. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2017 au fost întreprinse acțiuni specifice în beneficiul consumatorilor și al industriei europene în domenii-cheie: economia digitală, energia, sectorul farmaceutic și cel agrochimic, industriile de rețea și piețele financiare. Prezentul rezumat evidențiază principalele aspecte ale raportului, care este el însuși un rezumat al activității ample desfășurate în numeroase sectoare economice. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Politica trebuie să fie transpusă în norme, iar normele trebuie să fie aplicate. Comisia Europeană este membru fondator al Rețelei Internaționale a Concurenței și este, de asemenea, activă în toate forumurile internaționale dedicate concurenței, inclusiv OCDE, UNCTAD, OMC și Banca Mondială. În special, Comisia cooperează îndeaproape cu autoritățile naționale de concurență și a propus norme noi, sub forma unei directive (2) care să permită autorităților de concurență din statele membre să fie organisme mai eficace de asigurare a respectării normelor antitrust ale UE. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Este important ca persoanele care au cunoștință de existența sau funcționarea unui cartel sau a altor tipuri de încălcări ale legislației antitrust să aibă mijloacele necesare pentru a aduce la lumină astfel de practici. A fost lansat un nou instrument destinat avertizorilor anonimi, care facilitează acest lucru și care este utilizat în mod activ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cerințele privind notificarea măsurilor de ajutor de stat de mai mică amploare și mai puțin problematice au fost simplificate și au fost introduse exceptări, iar 24 de state membre au aderat la Modulul privind transparența ajutoarelor de stat, care furnizează informații privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Au fost întreprinse acțiuni de aplicare riguroasă a normelor în materie de concurență pe piețele concentrate. Sectorul farmaceutic a făcut obiectul primei investigații a Comisiei referitoare la preocupările legate de practicile privind prețurile excesive din industria farmaceutică; au fost verificate mai multe fuziuni în sectorul agrochimic și a fost interzisă o fuziune în industria cimentului, care ar fi redus concurența. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În sectorul energetic, au fost întreprinse acțiuni de asigurare a respectării legii în ceea ce privește ajutoarele de stat și mecanismele de asigurare a capacității, iar investigarea practicilor comerciale ale Gazprom în Europa Centrală și Europa de Est a continuat cu o constatare preliminară a încălcării normelor antitrust ale UE. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | În domeniul transporturilor, au fost examinate achiziții în sectorul aviației și au fost identificate acțiuni anticoncurențiale în transportul feroviar din Lituania, ceea ce a condus la aplicarea de amenzi și la măsuri de remediere, și a fost sprijinită acordarea de ajutoare de stat acestui sector în Grecia și Bulgaria. Au fost luate măsuri anticartel împotriva întreprinderii Scania în ceea ce privește transportul rutier de mărfuri, iar mai multor întreprinderi din sectorul componentelor auto le-au fost aplicate amenzi substanțiale. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Extinderea Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare la porturi și aeroporturi a facilitat acordarea de ajutoare de stat adecvate. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ancheta Comisiei privind fuziunea propusă între Deutsche Börse și London Stock Exchange Group a conchis că această fuziune ar avea un caracter monopolist și, prin urmare, a fost interzisă. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Se remarcă faptul că politica UE în domeniul concurenței va trebui să răspundă în mod constructiv și creativ provocării reprezentate de retragerea Regatului Unit din UE. Astfel cum a stabilit Consiliul European, orice viitor acord comercial ar trebui să asigure condiții de concurență echitabile, în special în ceea ce privește concurența și ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută raportul pentru anul 2017, care conține numeroase exemple legate de accentul pe care Comisia îl pune pe promovarea bunăstării consumatorilor și pe prevenirea prejudiciilor aduse consumatorilor. Un efect ulterior al acestei abordări nu este numai consolidarea integrării pieței unice, ci și consolidarea dezvoltării economice și a obiectivelor de politică socială aferente. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În ultimul an, avizele CESE au identificat frecvent importanța unei politici eficace și aplicate în domeniul concurenței. Bunăstarea consumatorilor și criteriile de referință privind bunăstarea, alături de menținerea unei structuri concurențiale eficace, furnizează argumentele care justifică abordarea exploatării, a practicilor de excludere și a acordurilor restrictive. Prin încurajarea celor mai bune practici economice, o politică fermă în domeniul concurenței stimulează consolidarea întreprinderilor europene pe piețele mondiale competitive și promovarea obiectivelor sociale pe care se întemeiază. |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Emisiile autovehiculelor

| 3.3.1. | În Avizul CESE pe tema „Acțiuni ale UE în vederea îmbunătățirii conformării cu legislația de mediu și a guvernanței de mediu” (3) s-a observat că respectarea în insuficientă măsură a mecanismelor care asigură punerea în aplicare a legislației și a guvernanței de mediu constituie un factor regretabil de concurență neloială și de pierderi economice. Comitetul constată că respectarea statului de drept este fundamentală pentru o politică solidă în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | În acest context, Comitetul salută faptul că investigația preliminară a Comisiei privind un eventual cartel care implică BMW, Daimler, Volkswagen, Audi și Porsche, în ceea ce privește măsura prin care întreprinderile au limitat dezvoltarea de sisteme de reducție catalitică selectivă și de filtre de particule, acest lucru având potențialul de a limita dezvoltarea unor tehnologii mai ecologice, a determinat echipa de investigație a practicilor anticoncurențiale să deschidă o anchetă oficială. |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Mecanismele de recurs colectiv

| 3.4.1. | Comitetul ia notă de transpunerea definitivă a Directivei privind despăgubirile (4), care abordează parțial problema asigurării unui mecanism juridic pentru acțiunile colective. Cu toate acestea, retragerea propunerii de directivă elaborate de Direcția Generală Concurență în 2009, dar și propunerea inclusă de curând în pachetul „Noi avantaje pentru consumatori” indică lipsa voinței politice de a lua măsuri ferme în vederea creării unui cadru cu adevărat eficient pentru acțiuni reprezentative la nivel european. Așadar, CESE îndeamnă Comisia să continue monitorizarea eficacității mecanismelor de recurs colectiv pentru încălcările legislației din domeniul concurenței în diferitele state membre și să ia măsuri suplimentare, dacă este necesar. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   Franciza în sectorul comerțului cu amănuntul

| 3.5.1. | CESE observă că există o problemă tot mai mare în ceea ce privește contractele de franciză din sectorul comerțului cu amănuntul, care ar putea avea implicații serioase în materie de concurență. De exemplu, o dispută importantă în Țările de Jos între francizorul HEMA și mai mulți francizați privind contractele existente și ponderea câștigurile provenite din vânzările pe internet a dus la anularea contractelor de franciză. Comitetul invită Comisia să analizeze această situație și să prezinte propuneri suplimentare privind francizarea care să poată fi incluse în Regulamentul de exceptare pe categorii, pentru a restabili echilibrul comercial și contractual între francizați și francizor. |
| --- | --- |

3.5.1.

3.6.   Subvenții la nivelul autorităților locale

| 3.6.1. | În multe state membre, autoritățile locale se îndreaptă spre dezvoltarea activităților comerciale utilizând resurse sau facilități publice. Acest lucru poate conduce la o concurență neloială dacă există un element de subvenție. De exemplu, IMM-urile din industria serviciilor alimentare și din turism se confruntă cu activități subvenționate în cantinele cluburilor sportive, centrele de agrement etc. Autoritățile locale dețin sau oferă fonduri publice acestor cluburi și asociații care sunt deseori scutite de la plata TVA și beneficiază de prime sociale, cum ar fi munca voluntară. Aceste activități paracomerciale sunt adesea organizate (în ceea ce privește cifra de afaceri și profitul) ca o societate comercială obișnuită. Comitetul invită Comisia să monitorizeze acest fenomen și să vadă dacă o adaptare a normelor privind ajutoarele de stat sau a altor instrumente ar putea fi elaborată la nivelul UE cu scopul de a reglementa aceste activități locale, care, în unele cazuri, sunt subvenționate chiar cu fonduri UE! |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   Informații privind ajutoarele de stat

| 3.7.1. | Instituirea și aplicarea Modulului privind transparența ajutoarelor de stat (TAM) sunt deosebit de bine-venite, întrucât oferă părților interesate (Comisia, concurenții și publicul larg) posibilitatea de a verifica conformarea la norme a ajutoarelor de stat. Până în prezent, au fost publicate aproximativ 30 000 de cazuri de acordare de ajutoare. |
| --- | --- |

3.7.1.

4.   Observații specifice

4.1.   Directiva REC+

| 4.1.1. | CESE a fost încurajat de accentul pe care raportul îl pune pe aplicarea normelor și a profitat de această ocazie pentru a-și reafirma opiniile (5) cu privire la Directiva REC+ (6), care oferă mijloace autorităților naționale de concurență, astfel încât să devină mai eficace. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Comitetul a afirmat anterior că, în opinia sa, un regulament ar putea fi un instrument juridic mai eficace în acest domeniu, dar recunoaște nevoia de proporționalitate. În plus, politica în domeniul concurenței ar trebui să garanteze egalitatea de șanse, având în vedere că autoritățile naționale de concurență au la dispoziție măsurile și instrumentele juridice necesare pentru combaterea cartelurilor secrete. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Deși Directiva REC+ ar trebui să garanteze independența, resursele și un set de instrumente eficace pentru a asigura punerea în aplicare, există încă semne de întrebare cu privire la autonomia și capacitățile autorităților naționale de concurență. Pentru o activitate eficace trebuie ca independența, expertiza și formarea să fie autentice. Ar trebui încurajate acțiunile preventive pentru a preveni comportamentul anticoncurențial și ar trebui mărite sancțiunile, astfel încât acestea să fie un factor de descurajare eficient. Autoritățile naționale de concurență ar trebui, de asemenea, să aibă competența de a formula acțiuni în justiție în nume propriu. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Protecția avertizorilor

| 4.2.1. | Trebuie întreprinse activități suplimentare cu privire la informarea publicului în legătură cu normele în materie de concurență. Acest lucru va spori eficacitatea noilor instrumente disponibile pentru raportarea încălcărilor, cum ar fi instrumentul destinat avertizorilor. Deși este mulțumit să constate că acest instrument este utilizat în mod regulat, CESE are anumite preocupări cu privire la propunerea de directivă, al cărei scop este consolidarea protecției avertizorilor (7). |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | CESE supune atenției Comisiei avizul său privind prezenta directivă (8), în care recomandă ca domeniul de aplicare al directivei să nu se limiteze la respectarea dreptului Uniunii, ci, mai degrabă, să se extindă pentru a include respectarea dreptului intern. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | De asemenea, este important să se facă referire la includerea drepturilor lucrătorilor și să fie menționați reprezentanții sindicatelor și ai ONG-urile ca exemple de persoane juridice. Avertizorii ar trebui să aibă acces la reprezentanții sindicatelor în orice etapă a procesului. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Economia digitală

| 4.3.1. | CESE ia notă de faptul că noul Regulament privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului (9) a fost adoptat la sfârșitul anului 2017 și ar trebui să asigure o mai bună coordonare între rețelele de consumatori în vederea aplicării de măsuri împotriva practicilor anticoncurențiale transfrontaliere. De exemplu, regulamentul identifică practici de geoblocare în sectorul comerțului electronic, care, prin însăși natura lor, reprezintă o problemă transfrontalieră. Centrele europene pentru consumatori au depus eforturi în acest domeniu de mulți ani, colectând exemple și practici transfrontaliere. Împreună cu Rețeaua europeană în domeniul concurenței și cu Rețeaua de cooperare pentru protecția consumatorilor, se anticipează o acțiune de aplicare a legislației mai bine coordonată. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | În sectorul economiei digitale, aflat în creștere rapidă, apar în permanență practici anticoncurențiale de multe alte tipuri. De exemplu, utilizarea unor algoritmi sofisticați poate ajusta prețurile pe baza datelor personale colectate din diferite surse online, ajutând, de asemenea, întreprinderile să se angajeze în practici de coluziune online. Pentru a monitoriza și contracara aceste practici, Comisia trebuie să aibă la dispoziție resurse bugetare adecvate. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | CESE consideră că o mai bună cooperare între autoritățile naționale de concurență și organizațiile de consumatori ar aduce beneficii de ambele părți, în special deoarece organizațiile naționale de consumatori sunt cele mai în măsură să informeze autoritățile naționale de concurență cu privire la încălcările suspectate. De fapt, ele pot furniza autorităților date valoroase din propria lor experiență privind tratarea plângerilor. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Uniunea energetică poate stimula procesul continuu de asigurare a unor condiții echitabile de concurență în sectorul energetic al UE, care este încă un domeniu în care există o gamă largă de prețuri pentru consumatori și industrie și în care diversificarea pieței poate fi restricționată. CESE consideră că o analiză detaliată a practicilor în materie de reglementare – care variază considerabil de la un stat membru la altul – va constitui baza unui dialog constructiv pentru soluționarea discrepanțelor, iar acest dialog ar trebui organizat în comun de autoritățile naționale de concurență, de autoritățile de reglementare din domeniul energiei și de Comisie. Acest lucru poate scoate în evidență lipsa de opțiuni și practicile restrictive, de exemplu, în ceea ce privește sistemele de termoficare centralizate. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Exercitarea necorespunzătoare a puterii de piață în sectorul vânzării cu amănuntul a produselor alimentare continuă să fie o problemă. Comisia se întreabă dacă nu cumva marile lanțuri de comercializare cu amănuntul au obținut o putere de negociere (în cadrul negocierilor bilaterale cu furnizorii lor) și o putere de cumpărare prea mare (pe piața globală), datorită rolului lor dublu de clienți și concurenți (prin mărci proprii) ai furnizorilor lor (10). Comitetul îndeamnă la acțiuni în conformitate cu avizul său recent referitor la acest subiect (11) și își reiterează recomandarea adresată Comisiei de a include o analiză privind funcționarea lanțului de distribuire a produselor alimentare în viitoarele rapoarte privind politica în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

4.6.

4.7.   Dreptul concurenței și interesul public general

| 4.7.1. | Denaturările pieței pot fi cauzate de o serie de factori care se află în afara sferei propriu-zise a politicii în domeniul concurenței. Printre aceștia se numără diferențele mari între statele membre în ceea ce privește politica de impozitare a societăților, practicile în materie de ocupare a forței muncă cunoscute sub denumirea generică de dumping social, practici care apar în „economia muncii la cerere” (economia gig) și aspectele legate de economia circulară și de durabilitatea economică mondială. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Dreptul concurenței, ancorat în perspectivele economice de la mijlocul secolului XX, trebuie să se ridice acum la înălțimea provocărilor secolului XXI. Pentru a depăși separarea artificială a pieței de domeniile social și ecologic, ar trebui inițiată o reexaminare globală și sistemică a legislației UE în materie de concurență, cu luarea în considerare a obiectivelor economice, ecologice și sociale. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | CESE consideră că angajamentele asumate de UE cu privire la obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și la Acordul de la Paris privind schimbările climatice (pe lângă angajamentele formulate în tratate) trebuie considerate, atunci când se aplică dreptul concurenței, drept obiective de interes public, la fel ca obiectivele legate de interesele consumatorilor. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Ar trebui să se acorde atenția cuvenită efectelor concentrării pieței asupra viitoarelor generații de consumatorii și producători. S-ar impune analizarea unei serii de modele de calcul al consecințelor negative pe termen lung, așa cum se întâmplă deja, de exemplu, în domeniul achizițiilor publice, prin calcularea costurilor pe ciclul de viață. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.8. | În mai multe avize recente (12), CESE a solicitat consolidarea măsurilor legate de impozitarea echitabilă întreprinse de Comisia Europeană (în ceea ce privește întreprinderile multinaționale și persoanele fizice), întrucât numeroase aspecte au rămas nesoluționate. Printre aceste aspecte se numără combaterea evaziunii fiscale, a paradisurilor fiscale, a planificării fiscale agresive și a concurenței fiscale neloiale între statele membre. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Există în special denaturări continue și substanțiale ale pieței, cauzate de sistemele naționale de impozitare a societăților, foarte diferite de la un stat membru la altul, unde rata de impozitare a societăților comerciale variază de la 9 % la 35 %, iar în unele țări are valori chiar mai scăzute în categorii precum drepturile de proprietate intelectuală. Întrucât politica fiscală este o competență națională, politica UE în domeniul concurenței va depune întotdeauna eforturi pentru a atenua denaturările cauzate. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Directiva împotriva evitării obligațiilor fiscale (ATAD), care ar trebui aplicată prin intermediul legilor statelor membre până la 1 ianuarie 2019, prevede norme împotriva practicilor de evitare a obligațiilor fiscale care au incidență directă asupra funcționării pieței interne și conține elemente care ar trebui să contribuie la evitarea unor abordări naționale divergente, iar acest lucru trebuie salutat. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Regulamentul (UE) nr. 330/2010 al Comisiei (JO L 102, 23.4.2010, p. 1)

1

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/ALL/?uri=CELEX:32010R0330.

(2)  http://ec.europa.eu/competition/antitrust/proposed_directive_ro.pdf

2

(3)  JO C 283, 10.8.2018, p. 83.

3

(4)  Directiva 2014/104/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind anumite norme care guvernează acțiunile în despăgubire în cazul încălcărilor dispozițiilor legislației în materie de concurență (JO L 349, 5.12.2014, p. 1).

4

(5)  JO C 345, 13.10.2017, p. 70.

5

(6)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind oferirea de mijloace autorităților de concurență din statele membre astfel încât să fie organisme mai eficace de asigurare a respectării normelor și privind garantarea funcționării corespunzătoare a pieței interne [COM(2017) 142 final].

6

(7)  Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii [COM(2018) 218 final].

7

(8)  Avizul CESE pe tema „Consolidarea protecției avertizorilor la nivelul UE”. Raportor: Franca Salis-Madinier (JO C 62, 15.2.2019, p. 155).

8

(9)  Regulamentul (UE) 2017/2394 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 345, 27.12.2017, p. 1).

9

(10)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei SWD(2018) 349 final.

10

(11)  JO C 283, 10.8.2018, p. 69.

11

(12)  JO C 262, 25.7.2018, p. 1; JO C 197, 8.6.2018, p. 29; JO C 81, 2.3.2018, p. 29.

12

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/52 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/52

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1588 al Consiliului din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale

[COM(2018) 398 final – 2018/0222 (NLE)]

(2019/C 110/09)

| Raportor: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Raportor:

Jorge PEGADO LIZ

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 21.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 205/3/4 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

21.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

205/3/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE ia act cu interes de propunerea de regulament de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1588 din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale [COM(2018) 398 final], care urmărește doar să adauge două noi categorii în regulamentul de abilitare, care permite Comisiei să adopte exceptări pe categorii [Regulamentul (UE) 2015/1588 al Consiliului (1), din 13 iulie 2015]. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că această propunere este necesară și oportună în cadrul unei serii de noi propuneri referitoare în special la următorul cadru financiar multianual, întrucât este un instrument esențial pentru funcționarea eficientă a mai multor măsuri prevăzute în aceste noi inițiative. Prin această propunere, Comisia joacă în sfârșit un rol de lider în selecția proiectelor care beneficiază de un sprijin financiar în conformitate cu interesul comun al UE, iar ajutoarele publice completează investițiile private în condiții de transparență. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ca atare, CESE este de acord și sprijină această nouă propunere a Comisiei. De asemenea, Comitetul consideră că este adecvat ca părțile interesate să fie încurajate să urmeze orientările codului de bune practici. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | La 6 iunie 2018, Comisia a prezentat propunerea de regulament de modificare a Regulamentul (UE) 2015/1588 din 13 iulie 2015 privind aplicarea articolelor 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale (2) în cadrul unei serii de noi propuneri care privesc mai ales următorul cadru financiar multianual (CFM) (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dat fiind că obiectivul acestei propuneri este îmbunătățirea interacțiunii dintre anumite programe de finanțare ale UE mai ales în cadrul programelor COSME și Orizont Europa, al programului Europa digitală, noul fond InvestEU și promovarea cooperării teritoriale europene și regulile în materie de ajutoare de stat, propunerea va trebui să facă posibilă modificarea specifică a regulilor în vigoare în domeniul ajutoarelor de stat, astfel încât finanțarea publică a statelor membre – inclusiv cea din fondurile structurale și de investiții europene gestionate la nivel național – și fondurile Uniunii gestionate la nivel central de Comisie să poată fi combinate cât mai fluid posibil, fără a denatura concurența pe piața UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Obiectul propunerii se rezumă astfel la a include două categorii noi în regulamentul de abilitare care permite Comisiei să adopte exceptări pe categorii [Regulamentul (UE) 2015/1588 din 13 iulie 2015], pe baza definirii unor criterii de compatibilitate clare, asigurându-se că efectul asupra concurenței și asupra schimburilor comerciale între statele membre este limitat. Prin adoptarea unor astfel de exceptări pe categorii, ar fi posibilă simplificarea semnificativă a procedurilor administrative pentru statele membre și pentru Comisie, pe baza unor condiții de compatibilitate ex ante definite în mod clar. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pe scurt, Comisia propune adăugarea următoarelor două puncte la articolul 1 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2015/1588:






  „(xv) | finanțarea canalizată sau sprijinită prin instrumentele financiare sau garanțiile bugetare ale UE gestionate la nivel central, în cazul în care ajutorul constă în finanțare suplimentară furnizată prin intermediul resurselor de stat; |
| --- | --- | --- |

2.4.

„(xv)

finanțarea canalizată sau sprijinită prin instrumentele financiare sau garanțiile bugetare ale UE gestionate la nivel central, în cazul în care ajutorul constă în finanțare suplimentară furnizată prin intermediul resurselor de stat;

| (xvi) | proiectele sprijinite prin programele de cooperare teritorială europeană ale UE.” |
| --- | --- |

(xvi)

proiectele sprijinite prin programele de cooperare teritorială europeană ale UE.”

3.   Observații generale

| 3.1. | În unele avize adoptate foarte recent, CESE a sprijinit noile inițiative programatice ale Comisiei, mai ales în cadrul temelor privind:






  (a) | InvestEU (4); |
| --- | --- | --- |

3.1.

(a)

InvestEU (4);

| (b) | Programul Orizont Europa (5); |
| --- | --- |

(b)

Programul Orizont Europa (5);

| (c) | Inteligența artificială pentru Europa (6); |
| --- | --- |

(c)

Inteligența artificială pentru Europa (6);

| (d) | Cercetare și inovare – O nouă agendă europeană (7); |
| --- | --- |

(d)

Cercetare și inovare – O nouă agendă europeană (7);

| (e) | Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (8); |
| --- | --- |

(e)

Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune (8);

| (f) | Regulamentul privind cooperarea teritorială europeană 2021-2027 (9); |
| --- | --- |

(f)

Regulamentul privind cooperarea teritorială europeană 2021-2027 (9);

| (g) | Mecanismul pentru interconectarea Europei (10); |
| --- | --- |

(g)

Mecanismul pentru interconectarea Europei (10);

| (h) | Implementarea proiectelor TEN-T (11); |
| --- | --- |

(h)

Implementarea proiectelor TEN-T (11);

| (i) | Mobilitatea conectată și automatizată (12); |
| --- | --- |

(i)

Mobilitatea conectată și automatizată (12);

| (j) | Programul Europa digitală (13). |
| --- | --- |

(j)

Programul Europa digitală (13).

| 3.2. | Prezenta propunere a Comisiei este necesară pentru funcționarea eficientă a mai multor măsuri prevăzute în aceste noi inițiative, a căror listă este furnizată cu titlu informativ, deoarece discuțiile dintre colegiuitori sunt încă în curs, Comisia jucând în sfârșit un rol de prim plan în selecția proiectelor și regimurilor care beneficiază de sprijin în conformitate cu interesul comun al Uniunii, iar ajutoarele publice completează investițiile private în condiții de transparență. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Într-adevăr, articolele 107, 108 și 109, în capitolul „Norme comune privind concurența” sunt dispozițiile fundamentală în legea fundamentală a UE (cu alte cuvinte, TFUE) care reglementează ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În vederea punerii sale în aplicare, Regulamentul (UE) 2015/1588 din 13 iulie 2015 a prevăzut aplicarea articolelor 107 și 108 din TFUE anumitor categorii de ajutoare de stat orizontale, indiferent dacă acestea sunt investiții sau garanții de stat. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Prezentul regulament trebuie adaptat pentru ca obiectivele menționate în propunerea Comisiei (și pe care CESE le sprijină în întregime) să poată fi puse în aplicare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Astfel, CESE este de acord cu modificările ce trebuie introduse în Regulamentul (UE) 2015/1588, astfel cum sunt formulate în propunerea Comisiei, în măsura în care le consideră esențiale pentru atingerea obiectivelor menționate. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | pe de altă parte, CESE întâmpină cu satisfacție publicarea de către Comisie, la câteva zile după publicarea propunerii examinate aici, și a unui „Cod al celor mai bune practici de desfășurare a procedurilor de control al ajutoarelor de stat” (14), care abrogă codul publicat în 2009 și integrează Comunicarea privind o procedură simplificată (15). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE salută această inițiativă care vizează fructificarea optimă a unor norme modernizate în materie de ajutoare de stat, precum cele prevăzute în prezenta propunere, furnizând statelor membre, beneficiarilor ajutoarelor și părților interesate orientări cu privire la funcționarea practică a procedurilor privind ajutoarele de stat și făcând „procedurile privind ajutoarele de stat cât mai transparente, mai simple, mai clare, mai predictibile și mai oportune posibil”. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Acest cod de bune practici din 2018 nu are vocația de a fi exhaustiv și nu creează niciun drept nou. El descrie procedura și oferă orientări cu privire la acest aspect. Potrivit textului, acest cod trebuie interpretat în coroborare cu toate celelalte texte adoptate înainte. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Obiectivul său principal este să promoveze cooperarea dintre părțile interesate și Comisie în timpul controalelor, și ca procedura să fie mai ușor de înțeles pentru întreprinderi și state. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | De asemenea, el îmbunătățește procedura de tratare a plângerilor în materie de ajutoare de stat, obligând reclamanții să dovedească interesul afectat încă de la depunerea reclamației și stabilind termene orientative de tratare a reclamațiilor. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO L 248, 24.9.2015, p. 1.

1

(2)  COM(2018) 398 final.

2

(3)  COM(2018) 321 final, din 2 aprilie 2018.

3

(4)  ECO/474 (JO C 62, 15.2.2019, p. 131).

4

(5)  INT/858 (JO C 62, 15.2.2019, p. 33).

5

(6)  JO C 440, 6.12.2018, p. 51.

6

(7)  JO C 440, 6.12.2018, p. 73.

7

(8)  ECO/462 (JO C 62, 15.2.2019, p. 90).

8

(9)  JO C 440, 6.12.2018, p. 116.

9

(10)  JO C 440, 6.12.2018, p. 191.

10

(11)  TEN/669 (JO C 62, 15.2.2019, p. 269).

11

(12)  TEN/673 (JO C 62, 15.2.2019, p. 274).

12

(13)  TEN/677 (JO C 62, 15.2.2019, p. 292).

13

(14)  Comunicarea Comisiei C(2018) 4412 final, din 16 iulie 2018.

14

(15)  JO C 136, 16.6.2009, p. 13.

15

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/55

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind acțiunile Uniunii în urma aderării la Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona privind denumirile de origine și indicațiile geografice

[COM(2018) 365 final – 2018/0189 (COD)]

(2019/C 110/10)

| Raportor: | Arnold PEUCH d’ALISSAC |
| --- | --- |

Raportor:

Arnold PEUCH d’ALISSAC

| Sesizare | Parlamentul European: 10.9.2018
  Consiliu: 17.10.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 21.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 208/1/3 |

Sesizare

Parlamentul European: 10.9.2018

Consiliu: 17.10.2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

21.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

208/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Indicațiile geografice (IG) reprezintă o resursă valoroasă și unică pentru producătorii din Uniunea Europeană, pe o piață mondială tot mai liberalizată și mai competitivă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În acțiunile sale, Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere întotdeauna protejarea modelelor de producție și a sistemelor de calitate recunoscute la nivel mondial pentru durabilitatea lor, în beneficiul consumatorilor și producătorilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Indicațiile au, prin urmare, particularitatea de a pune accentul pe dimensiunea locală a unui produs, fructificând astfel expertiza și aspectele culturale locale, teritoriul și particularitățile sale agroecologice. Aceste caracteristici trebuie păstrate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | La nivel global, se observă o tendință semnificativă de elaborare a unor însemne oficiale de identificare a calității și a originii (SICO). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază acest fapt pozitiv și salută propunerea Comisiei Europene de protejare la nivel internațional a denumirilor de origine și a indicațiilor geografice înregistrate, în cadrul Acordului de la Geneva și al practicilor sale juridice, și consideră că este absolut necesar să se încerce crearea unui cadru armonizat de protecție a însemnelor de calitate la nivel internațional. Cu toate acestea, Comitetul consideră că este esențial să se acționeze în sensul unei abordări globale, care urmărește să protejeze și să promoveze sistemul mărcilor de calitate în ansamblul său. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Trebuie propus un sistem care garantează un tratament echitabil tuturor producătorilor europeni care doresc ca și indicațiile lor geografice să fie recunoscute la nivel internațional. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE consideră că drepturile dobândite de aceste indicații geografice deja înregistrate și protejate la nivel european ar trebui să fie păstrate, pentru a evita penalizări și inegalități de tratament. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Propunerea de regulament

| 2.1. | Scopul prezentei propuneri a Comisiei este de a asigura cadrul juridic pentru participarea efectivă a Uniunii Europene la Uniunea de la Lisabona privind denumirile de origine protejate și indicațiile geografice protejate, a Organizației Mondială a Proprietății Intelectuale (OMPI), după ce Uniunea Europeană va fi devenit parte contractantă la Actul de la Geneva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Actul de la Geneva prevede angajamentul fiecărei părți contractante de a proteja pe teritoriul său denumirile de origine și indicațiile geografice înregistrate în cadrul propriului sistem juridic și al propriilor practici juridice. Astfel, o denumire de origine sau indicație geografică înregistrată este protejată de toate părțile contractante care nu o resping explicit. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Odată ce Uniunea Europeană devine parte contractantă la Actul de la Geneva, Comisia va propune o listă a indicațiilor sale geografice (ce urmează să fie convenite cu statele membre), care să beneficieze de protecție în cadrul sistemului de la Lisabona. După aderarea Uniunii Europene la Uniunea de la Lisabona, depunerea cererilor de înregistrare internațională a indicațiilor geografice suplimentare protejate și înregistrate în Uniune este posibilă la inițiativa Comisiei sau la solicitarea unui stat membru sau a unui grup de producători interesați. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ar trebui să se instituie proceduri adecvate pentru evaluarea de către Comisie a denumirilor de origine și a indicațiilor geografice originare din părți contractante terțe și înregistrate în registrul internațional. Punerea în aplicare de către Uniune a denumirilor de origine și a indicațiilor geografice originare din părți contractante terțe și înregistrate în registrul internațional se realizează în conformitate cu capitolul III din Actul de la Geneva. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Acest act impune fiecărei părți contractante să prevadă în special căi de atac efective pentru protecția denumirilor de origine înregistrate și a indicațiilor geografice înregistrate (cf. articolul 14 din actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona) (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Șapte state membre ale UE sunt membre ale Uniunii de la Lisabona și, în această calitate, au acceptat protecția denumirilor din țări terțe. Pentru a le oferi mijloacele necesare îndeplinirii obligațiilor internaționale asumate înainte de aderarea Uniunii Europene la Uniunea de la Lisabona, ar trebui instituită o dispoziție tranzitorie care să producă efecte doar la nivel național și să nu aibă niciun efect asupra comerțului în interiorul Uniunii sau asupra comerțului internațional. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Taxele care trebuie plătite în temeiul Actului de la Geneva și al regulamentului comun pentru depunerea unei cereri în vederea înregistrării internaționale a unei denumiri de origine sau a unei indicații geografice sunt suportate de statul membru din care este originară denumirea de origine sau indicația geografică respectivă (cf. articolul 11 din Actul de la Geneva al Acordului de la Lisabona) (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | UE a instituit sisteme de protecție uniforme și cuprinzătoare a indicațiilor geografice pentru produsele agricole. Prin intermediul acestor sisteme, denumirile protejate pentru produsele vizate beneficiază de protecție amplă pe întreg teritoriul UE, pe baza unui proces de înregistrare cu cerere unică. Propunerea este în concordanță cu politica generală a UE de promovare și consolidare a protecției indicațiilor geografice prin acorduri bilaterale, regionale și multilaterale. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută propunerea Comisiei Europene de a proteja la nivel internațional denumirile de origine și indicațiile geografice înregistrate, în cadrul Actului de la Geneva și al propriilor practici juridice. În contextul globalizării continue, în special în ceea ce privește comerțul cu produse agroalimentare, este imperativ să se încerce crearea unui cadru armonizat de protecție a însemnelor de înaltă calitate la nivel internațional. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În acțiunile sale, Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere întotdeauna protejarea modelelor de producție și a sistemelor de control al calității recunoscute la nivel mondial pentru efectele lor benefice asupra sănătății consumatorilor și asupra durabilității economice și ecologice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Indicațiile geografice (IG) reprezintă o resursă unică (5,7 % din vânzările industriei agroalimentare, adică mai mult de 54 de miliarde EUR în 2010) (3) și valoroasă pentru producătorii din Uniunea Europeană, pe o piață mondială tot mai liberalizată. Cu toate acestea, eforturile pentru a concura în domeniul calității sunt inutile dacă vectorul principal utilizat de produsele noastre de calitate (indicațiile geografice) nu este suficient protejat pe piețele internaționale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază că indicațiile geografice sunt semne distinctive care permit o diferențiere între produsele concurente și îi informează pe consumatori cu privire la originea unui produs. Spre deosebire de mărcile comerciale, o indicație geografică subliniază legătura dintre un produs și teritoriul său de origine. Indicațiile au această trăsătură specifică, de a pune accentul pe dimensiunea locală a unui produs, punând astfel în valoare aspectele culturale și expertiza locală, teritoriul și particularitățile sale agroecologice. Aceste caracteristici trebuie păstrate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În avizul său privind indicațiile și denumirile geografice, CESE sublinia, încă din 2008 (4): „În cadrul societății civile europene se înregistrează [...] o creștere progresivă și continuă a sensibilității consumatorilor în ceea ce privește caracteristicile produselor agroalimentare, aceasta traducându-se într-o cerere de produse de calitate”. Această declarație este valabilă astăzi mai mult ca oricând, consumatorul european căutând din ce în ce mai mult produse de calitate care provin dintr-un anume loc, dintr-o regiune sau o țară anume și a căror calitate și reputație, printre alte trăsături, sunt legate intrinsec de originea geografică a acestuia (5). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Conform unui aviz recent al Consiliului Economic, Social și de Mediu din Franța, intitulat „Etichetele oficiale de atestare a calității și a originii produselor alimentare”, la nivel mondial se observă o mișcare semnificativă de dezvoltare a însemnelor oficiale de atestare a calității și a originii (SICO). Indicațiile geografice fac progrese, deoarece răspund cererii crescânde a consumatorilor și, de asemenea, valorifică o istorie, un patrimoniu și o expertiză ancestrală legată de un teritoriu dat. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE dorește să reamintească că, potrivit FAO (6), se înregistrează un impact foarte pozitiv al indicațiilor geografice asupra prețurilor, indiferent de tipul de produs, de regiunea de origine sau de durata înregistrării. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În toate acordurile bilaterale încheiate sau aflate în curs de negociere, se acordă tot mai multă importanță aspectelor referitoare la protecția indicațiilor geografice. CESE subliniază acest aspect pozitiv. Cu toate acestea, Comitetul consideră că este esențial să se acționeze în sensul unei abordări globale, care să urmărească să protejeze și să promoveze sistemul mărcilor de calitate în ansamblul său. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În acest scop, CESE consideră necesar să se reconsidere propunerea de a introduce o listă pozitivă la nivelul UE, care nu este în concordanță cu cerința de protecție globală a sistemului indicațiilor geografice. Într-adevăr, trebuie propus un sistem care garantează un tratament echitabil tuturor producătorilor europeni care doresc ca și indicațiile lor geografice să fie recunoscute la nivel internațional. Acest lucru este cu atât mai adevărat cu cât criteriile alese nu iau în considerare alte criterii socioeconomice esențiale pentru dezvoltarea economiei anumitor regiuni ale Uniunii Europene. În ceea ce privește indicațiile geografice, se dezvoltă adesea o economie de proximitate care generează locuri de muncă, fapt care are urmări semnificative în alte sectoare ale economiei, cum ar fi turismul, și care este benefic pentru amenajarea și utilizarea teritoriului. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE invită Comisia să țină seama de efectele viitoarelor relații dintre Uniunea Europeană și Regatul Unit și de impactul pe care stabilirea unei liste pozitive l-ar putea avea asupra negocierilor în curs, care ar trebui să se desfășoare pe baza protecției sistemului de calitate al Uniunii Europene în ansamblul său. După retragere, Regatul Unit va trebui să respecte în continuare indicațiile geografice garantate printr-un sistem de care a beneficiat el însuși până în prezent. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE subliniază că sectorul agroalimentar european este foarte amenințat de produsele contrafăcute. Un raport (7) recent publicat de Comisia Europeană confirmă că cele mai frecvent contrafăcute sunt produsele agroalimentare. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE reamintește că, până în prezent, șapte țări din UE sunt deja membre depline ale Acordului de la Lisabona (Bulgaria, Franța, Ungaria, Italia, Portugalia, Republica Cehă și Slovacia) și că acest acord cuprinde în prezent mai mult de 1 000 indicații geografice înregistrate, pentru care o singură procedură de înregistrare asigură protecția internațională a denumirilor de origine protejată (DOP) și a indicațiilor geografice protejate (IGP). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE consideră că drepturile dobândite de aceste indicații geografice deja înregistrate și protejate la nivel european ar trebui să fie menținute, pentru a evita penalizări și dezechilibre de tratament. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | În sfârșit, CESE atrage atenția asupra studiului din 2012 (singurul disponibil în prezent) privind valoarea comercială a indicațiilor geografice în UE (8). Totuși, se pare că rata primei de valoare pentru IG (value premium rate) nu s-a schimbat substanțial între timp. |
| --- | --- |

3.14.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.wipo.int/edocs/pubdocs/fr/wipo_pub_239.pdf.

1

(2)  Ibid.

2

(3)  Cf. licitația nr. AGRI-2011-EVAL-04.

3

(4)  JO C 204, 9.8.2008, p. 57.

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 343, 14.12.2012, p. 1).

5

(6)  Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură.

6

(7)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/sites/taxation/files/report_on_eu_customs_enforcement_of_ipr_2017_en.pdf (pentru moment, disponibil doar în limba engleză).

7

(8)  https://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/value-gi_en (pentru moment, disponibil doar în limba engleză).

8

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/58 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/58

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), a Regulamentului (UE) nr. 1094/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale), a Regulamentului (UE) nr. 1095/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), a Regulamentului (UE) nr. 345/2013 privind fondurile europene cu capital de risc, a Regulamentului (UE) nr. 346/2013 privind fondurile europene de antreprenoriat social, a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 privind piețele instrumentelor financiare, a Regulamentului (UE) 2015/760 privind fondurile europene de investiții pe termen lung, a Regulamentului (UE) 2016/1011 al Parlamentului și al Consiliului privind indicii utilizați ca indici de referință în cadrul instrumentelor financiare și al contractelor financiare sau pentru a măsura performanțele fondurilor de investiții și a Regulamentului (UE) 2017/1129 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau pentru admiterea valorilor mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată și a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului

[COM(2018) 646 final – 2017/0230 (COD)]

(2019/C 110/11)

| Raportor general: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Raportor general:

Petr ZAHRADNÍK

| Sesizare | Parlamentul European: 4.10.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 12.11.2018. |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 121/0/4 |

Sesizare

Parlamentul European: 4.10.2018

Consiliul Uniunii Europene, 12.11.2018.

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

121/0/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE apreciază flexibilitatea cu care Comisia Europeană reacționează la problemele survenite în instituțiile bancare și financiare și cu care adoptă măsuri suplimentare pentru a combate practicile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În același timp, CESE consideră că îmbunătățirea coordonării autorităților de supraveghere și a eficienței interacțiunilor dintre acestea ar trebui să fie însoțită totodată de coordonarea cu alte organisme relevante, pentru a rezolva efectiv această problemă foarte periculoasă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE avertizează că posibilitățile tehnologice și de comunicare nu numai că permit crearea unor produse financiare inovatoare în beneficiul deponenților și investitorilor, dar reprezintă și o mare tentație pentru autorii de infracțiuni în domeniul spălării banilor și al finanțării terorismului. Din acest motiv, solicită ca soluțiile adoptate să urmărească, în măsura posibilului, eliminarea riscurilor viitoare. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază importanța tot mai mare a acestei probleme în raport cu țările terțe într-un context de agravare a riscurilor geopolitice, de securitate și politice, și necesitatea ca UE să fie pregătită cât mai bine să elimine practicile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului și să înlăture utilizarea abuzivă a pieței și a instituțiilor financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este conștient că măsurile propuse în propunerea legislativă reprezintă etape desigur importante, dar parțiale, în domeniul coordonării, al organizării și al competențelor, care vor fi prelungite cu alte seturi de măsuri pentru a reuși să rezolve această problemă. În același timp, CESE este de acord cu Comisia Europeană că, din motive de fezabilitate și de durabilitate a metodei alese, ar fi mai judicios să se acționeze mai treptat, astfel încât să nu se producă o perturbare importantă a stabilității și a caracterului funcțional al sistemului existent. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este convins că în cadrul noului echilibru de competențe ale autorităților de supraveghere, este de dorit să se stabilească o relație echilibrată între Autoritatea Bancară Europeană (ABE), dotată cu noi competențe consolidate, și autoritățile naționale de supraveghere, astfel încât toate părțile implicate să optimizeze valorificarea capacităților proprii, pentru a soluționa problema în mod corespunzător. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază importanța care îi revine comunicării interne și externe cu privire la tema spălării banilor și a finanțării terorismului pentru a atinge finalitatea măsurilor propuse. În ceea ce privește comunicarea internă, este esențial să se optimizeze și să protejeze fluxurile de informații dintre autoritățile de supraveghere competente. În ceea ce privește comunicarea externă, miza constă în informarea și sensibilizarea publicului interesat, în măsura în care aceste aspecte reprezintă o formă de prevenire și pregătire pentru eventualitatea că aceste infracțiuni vor fi comise. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE se întreabă care sunt criteriile pe baza cărora sectorul bancar a fost desemnat cel mai vulnerabil la o utilizare abuzivă în scopuri infracționale, precum spălarea de bani și finanțarea terorismului, astfel încât cea care a beneficiat de consolidarea poziției sale și a competențelor sale este Autoritatea Bancară Europeană (ABE), și nu celelalte două autorități de supraveghere din Uniune. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE ar aprecia dacă ar fi precizate mai bine formele noilor relații în materie de coordonare și de acțiune comună în domeniul combaterii spălării banilor și al finanțării terorismului, relații stabilite între ABE și celelalte autorități de supraveghere, indiferent dacă acestea țin de UE, de statele membre sau, mai ales, de țările terțe. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Contextul general al propunerii și elementele factuale esențiale

| 2.1. | Din 2011, în UE a intrat în vigoare un nou sistem de supraveghere financiară, care a contribuit în mod decisiv la stabilitatea pieței financiare și la limitarea riscurilor. Sistemul a condus la armonizarea normelor piețelor financiare din UE și la convergența activităților de supraveghere a acestora. Cu toate acestea, avântul cunoscut de atunci de inovațiile tehnologice și financiare a extins și mai mult gama de infracțiuni prin care sectorul financiar este folosit în mod abuziv pentru a desfășura activități infracționale și a legaliza profiturile care rezultă de aici. Aceste două tipuri de activități sunt, desigur, nu doar nedorite și condamnabile din punctul de vedere al societății, ci – în același timp – distorsionează și caracterul funcțional și eficient al piețelor financiare, dat fiind că obiectivul lor major nu este de a fructifica la maxim un avantaj provenit din posibilitățile obiective de a exploata și valorifica orice activ, ci de a disimula, a ascunde și evita orice dezvăluire. Aceste procedee nu sunt, prin urmare, fără legătură cu faptul că resursele financiare nu sunt alocate automat în mod optim. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ca atare, măsurile propuse au ca obiectiv nu doar să împiedice sau să limiteze posibilitățile care contribuie la comiterea de acte infracționale sau la legalizarea lor, ci și să mențină în stare bună instituțiile financiare (utilizate în mod abuziv atunci când au loc astfel de activități infracționale) și să asigure stabilitatea și securitatea pentru clienți și investitori. În acest mod, are loc și o limitare a riscurilor politice și de reputație cu care se confruntă atât fiecare stat membru, cât și Uniunea Europeană în ansamblu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Dat fiind că, în prezent, piețele financiare sunt multinaționale și mai interconectate ca niciodată, este extrem de important ca, în sensul prezentei propuneri, să fie creat un sistem care să-și ducă la îndeplinire sarcinile într-un context transfrontalier, întrucât analizele empirice arată că aceste activități infracționale sunt comise tot mai frecvent la nivel transfrontalier, printre altele prin implicarea unor entități din țările terțe. Oricât ar fi de eficientă, organizarea reprimării acestor activități infracționale nu este suficientă pentru a asigura, în cele din urmă, succesul acestui efort, dacă este realizată numai într-un singur stat membru. Din acest motiv, acțiunea comună efectivă a autorităților naționale de supraveghere este foarte importantă în ceea ce privește spălarea de bani, împreună cu cea a organismelor naționale de supraveghere financiară și cea a organismelor UE responsabile cu acest domeniu și, mai ales, cu autoritățile de supraveghere din țările terțe. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Măsura propusă, care face obiectul prezentului aviz, nu reprezintă decât o parte a eforturilor de realizare a obiectivului propus. Pentru a putea fi considerate încununate de succes, este absolut necesar ca eforturile să fie coordonate cu alte elemente al căror ansamblu formează o abordare sistematică și coerentă care îi va perturba cel mai mult pe infractori în exercitarea activităților infracționale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În substanță, prezenta propunere vizează, în special:






  — | optimizarea utilizării expertizei și resurselor disponibile, prin centralizarea sarcinilor în cadrul Autorității Bancare Europene (ABE), sarcini referitoare la prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului la nivelul întregii piețe financiare și la combaterea acestor fenomene; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

optimizarea utilizării expertizei și resurselor disponibile, prin centralizarea sarcinilor în cadrul Autorității Bancare Europene (ABE), sarcini referitoare la prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului la nivelul întregii piețe financiare și la combaterea acestor fenomene;

| — | clarificarea amplorii și conținutului sarcinilor încredințate ABE și legate de combaterea spălării banilor; |
| --- | --- |

—

clarificarea amplorii și conținutului sarcinilor încredințate ABE și legate de combaterea spălării banilor;

| — | consolidarea instrumentelor utilizate pentru îndeplinirea sarcinilor de combatere a spălării banilor; |
| --- | --- |

—

consolidarea instrumentelor utilizate pentru îndeplinirea sarcinilor de combatere a spălării banilor;

| — | consolidarea rolului ABE de coordonare în chestiunile legate de combaterea spălării banilor la nivel internațional. |
| --- | --- |

—

consolidarea rolului ABE de coordonare în chestiunile legate de combaterea spălării banilor la nivel internațional.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE consideră că lupta împotriva spălării banilor și a finanțării terorismului câștigă în importanță nu doar datorită dinamicii schimbărilor tehnologice și inovațiilor financiare, ci și multor chestiuni recente puse în evidență și în care sistemul bancar și financiar a făcut obiectul unei utilizări abuzive în mai multe state membre ale UE, scopul fiind comiterea unor activități infracționale. În acest context, este oportun să fie amintit riscul geopolitic semnificativ, inclusiv activitățile teroriste. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la agravarea acestei probleme, prin faptul că astfel de activități infracționale și tentativele de a legaliza profiturile obținute prin intermediul sectorului financiar se produc nu numai la nivel transfrontalier în cadrul UE, ci și în contextul activităților infracționale care se extind și în țările terțe. CESE apreciază propunerea Comisiei Europene pentru că este orientată în mod activ să găsească soluții în acest sens. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În acest context, CESE notează că, deși revizuirea Sistemului european de supraveghere financiară a avut loc în 2017 (1), iar Comitetul a emis în acest sens un aviz (2) adoptat în sesiunea sa plenară din 15 februarie 2018, noi cunoștințe și circumstanțe au condus la necesitatea de a actualiza propunerea sub formă de adăugare a unor elemente suplimentare, în vederea îmbunătățirii eficienței sale. Conținutul avizului menționat de CESE nu și-a pierdut din validitate și pertinență. În același timp, CESE apreciază reacția flexibilă a Comisiei Europene în raport cu o serie de scandaluri bancare în multe țări din UE, care a confirmat că cei care comit astfel de infracțiuni sunt în măsură să utilizeze în mod abuziv atât instrumentele tehnologice și de comunicare, cât și legislația în vigoare. Astfel, sunt scoase în evidență deficiențele care afectează sistemul UE în materie de spălare a banilor. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE observă că noile elemente incluse în propunere au în principal un caracter tehnic și organizatoric, deși soluția care ar putea contribui la rezolvarea situației actuale ar trebui să fie mai largă și mai cuprinzătoare. CESE menționează că propunerea de față se referă la o categorie restrânsă de subiecte legate de sporirea competențelor ABE și de coordonarea sa cu autoritățile naționale de supraveghere în materie de combatere a spălării banilor și, într-o anumită măsură și în anumite cazuri speciale, și de un anumit control asupra acestora. Pe de altă parte, propunere nu vizează activitatea serviciilor și unităților de analiză financiară. Propunerea vizează, în general, coordonarea activităților și procedurilor, și în niciun caz conținutul propriu-zis al combaterii spălării banilor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE avertizează și subliniază că spălarea banilor permite legalizarea profiturilor obținute din activități considerate incompatibile cu legislația și, ca atare, infracționale, dar care – în același timp – conduc la o alocare irațională a resurselor, operațiuni al căror scop este să nu fie descoperite și să confere un statut legal resurselor investite sau să le transfere într-un loc în care vor fi comise alte activități infracționale, și nu neapărat să genereze beneficii. CESE observă și, astfel, subliniază că modificarea prezentată nu abordează nici analiza noilor tendințe și împrejurări în care au loc activitățile de spălare a banilor în condițiile actuale. În cadrul eliminării acestor practici neloiale, propunerea se orientează în mod strict și țintit pe anumite domenii specifice, în care predomină consolidarea rolului ABE printre organismele europene de supraveghere în cadrul rezolvării problemelor legate de spălarea banilor și de finanțarea terorismului, precum și consolidarea coordonării și comunicării ABE cu autoritățile naționale de supraveghere în cazurile de combatere a spălării banilor, care fac parte, în esență, din organismele de supraveghere a pieței bancare sau financiare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE consideră că este extrem de important ca în acest context responsabilitățile să fie repartizate în mod corespunzător între ABE și autoritățile naționale, cu respectarea principiului subsidiarității. Este absolut esențial, legitim și justificat să fie consolidate competențele ABE pentru a aborda tranzacțiile transfrontaliere. Pe de altă parte, CESE consideră că, pentru a soluționa chestiunile pur naționale, pe care ABE nu este pe deplin în măsură să le identifice, este necesar ca autorităților naționale să li se repartizeze anumite competențe. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Având în vedere că tema spălării banilor și a finanțării terorismului este absolut determinantă pentru asigurarea unui mediu economic și financiar sănătos în toată UE, CESE se întreabă dacă nu este înțelept să fie creată o organizație specifică în cadrul ramurii executive a UE, de exemplu al noii direcții generale care acoperă acest domeniu. Acest aspect câștigă în importanță în contextul instalării noii Comisii Europene, în toamna anului 2019. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | De asemenea, CESE se întreabă pe ce bază se propune ca ABE să fie cea care joacă un rol esențial de coordonare în rezolvarea acestei probleme. Înseamnă acest lucru că Comisia Europeană consideră că, pentru spălarea banilor și finanțarea terorismului, cele mai mari marje de manevră se manifestă în UE în cadrul sectorului bancar? |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În contextul propunerii de față, CESE salută asigurarea unei comunicări eficiente referitoare la problema abordată. Această comunicare ar trebui să urmărească nu doar transmiterea eficientă a comunicărilor între toate organismele de supraveghere asociate (comunicare internă), ci și asigurarea unui grad adecvat de informare în sfera publică (clienții din sectorul financiar și publicul larg). |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații specifice

| 4.1. | CESE cere ca propunerea să delimiteze cu precizie domeniile și relațiile în care ABE are un rol dominant în raport cu celelalte organisme de supraveghere ale UE în domeniul combaterii spălării banilor și al finanțării terorismului, prin stabilirea unui mandat mai cuprinzător pentru piața financiară în ansamblu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În aceeași ordine de idei, CESE solicită o explicație mai amănunțită a condițiilor care permit ABE să exercite o supraveghere a procedurilor organismelor naționale de supraveghere sau să emită direct și individual decizii pentru operatorii din sectorul financiar. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În același timp, CESE este foarte interesat de modalitățile de acțiune comună cu autoritățile de supraveghere din țările terțe. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | De asemenea, CESE solicită să fie clarificat modul în care ar trebui să fie realizată centralizarea tuturor informațiilor relevante furnizate de autoritățile naționale și legate de spălarea banilor și de finanțarea terorismului, atunci când este vorba de surse clasificate ca „secret” sau „strict secret”, și modul în care acestea vor fi protejate. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Cf. propunerea legislativă inițială, COM(2017) 536 final, din 20 septembrie 2017. Obiectivul său era să consolideze capacitatea autorităților europene de supraveghere de a asigura convergența și eficiența supravegherii financiare, fără a aborda, însă, în mod special consolidarea mandatului organelor pentru chestiunile legate de combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului.

1

(2)  JO C 227, 28.6.2018, p. 63.

2

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/62 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/62

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de abrogare a Acțiunii Comune nr. 98/700/JAI a Consiliului, a Regulamentului (UE) nr. 1052/2013 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului

O contribuție din partea Comisiei Europene la reuniunea liderilor din Salzburg, 19-20 septembrie 2018

[COM(2018) 631 final – 2018/0330 (COD)]

(2019/C 110/12)

| Raportor general: | domnul Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Raportor general:

domnul Antonello PEZZINI

| Sesizare | Comisia Europeană, 29.10.2018
  Parlamentul European, 22.10.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din TFUE |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 127/1/5 |

Sesizare

Comisia Europeană, 29.10.2018

Parlamentul European, 22.10.2018

Temei juridic

Articolul 304 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

127/1/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul este convins că, într-un spațiu de liberă circulație, frontierele externe devin frontiere comune, iar persoanele care intră în orice parte a teritoriului Uniunii intră în spațiul comun de libertate, securitate și justiție al Uniunii Europene, cu toate drepturile și obligațiile pe care le implică acest lucru pentru cetățeni și pentru instituțiile naționale și europene. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE solicită cu fermitate îmbunătățirea gestionării migrației, prin abordarea, într-un efort comun al statelor membre, a cauzelor profunde care îi determină pe oameni să își caute o viață mai bună în afara țării lor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă ca, în absența unui cadru bine definit și acceptat de toate statele membre pentru o politică comună în domeniul migrației și al asistenței pentru dezvoltare în țările de emigrație, să se renunțe la delegarea către Comisie a competenței, de a adopta acte autonome. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE susține cu fermitate propunerea de a dota Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă cu o componentă operațională permanentă, alcătuită din 10 000 de persoane, care ar putea, astfel, să dispună, în cooperare cu statele membre, de capacități necesare pentru:






  — | protejarea frontierelor externe ale UE; |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

protejarea frontierelor externe ale UE;

| — | prevenirea deplasărilor neregulamentare; |
| --- | --- |

—

prevenirea deplasărilor neregulamentare;

| — | gestionarea migrației legale; |
| --- | --- |

—

gestionarea migrației legale;

| — | implementarea eficientă a returnării migranților aflați în situație neregulamentară. |
| --- | --- |

—

implementarea eficientă a returnării migranților aflați în situație neregulamentară.

| 1.5. | Comitetul recomandă să fie stabilită și organizată la nivel european cooperarea necesară dintre agenție și administrațiile naționale care, în mod tradițional, sunt responsabile de controlul la frontiere. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În opinia CESE, la fel de important este necesar ca o definiție clară și larg acceptată a misiunilor agenției să evite suprapunerile și conflictele de competență, fiind necesar și ca lanțul de comandă dintre agenții autorizați de agenție și funcționarii naționali să fie stabilit în mod clar și transparent. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă ca, în cazuri specifice și de probleme grave la frontierele externe, agenția să poată interveni, la cererea statului membru în cauză, organizând și coordonând intervenții rapide la frontiere prin trimiterea – coordonată și convenită cu statul în cauză, căruia îi revine în continuare controlul și responsabilitatea gestionării – a unor echipe din cadrul corpului permanent, dotate cu echipament modern propriu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE împărtășește recomandările destinate personalului agenției, atât în ceea ce privește „respectul pentru viața umană” și îngrădirile privind utilizarea armelor de foc, cât și refuzul sau acordarea vizelor la frontieră, ambele fiind prerogative importante ale administrațiilor responsabile cu ordinea publică în statele membre. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | În acest sens, Comitetul recomandă ca statele membre să poată invoca principiul subsidiarității în ambele cazuri și ca statutul personalului agenției să impună un nivel de obligații ridicat, în special în ceea ce privește obligațiile de confidențialitate. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.9. | CESE recomandă cu fermitate consolidarea mecanismelor de control prevăzute la anexa V capitolul 3 din propunere, aplicabile în cazul încălcărilor comise de personal. Mecanismele ar trebui să prevadă sesizarea instanțelor Uniunii. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Având în vedere rolul atribuit agenției, în cazul plasării în detenție a persoanelor și al eventualei lor returnări în țările de origine, Comitetul recomandă ca personalul statutar să beneficieze de module de formare pe tema respectării drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că este esențial ca agenția să aloce o parte consistentă din bugetul său modernizării propriilor echipamente. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | În opinia CESE, ciclul politicii strategice multianuale pentru gestionarea europeană integrată a frontierelor ar trebui să fie definit de Parlamentul European și Consiliu, după consultarea Comitetului, în timp ce planificarea anuală ar trebui să fie delegată poliției de frontieră și gărzii de coastă, cu obligația de raportare anuală a acțiunilor derulate, menționând bugetele utilizate și misiunile efectuate. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | În ceea ce privește cooperarea internațională, Comitetul recomandă instituirea unei legături strânse între acțiunile prevăzute de propunerea de regulament și elaborarea altor politici relevante, în special prin Acordul de la Cotonou. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Comitetul recomandă consolidarea forumului consultativ, care oferă asistență agenției, cu participarea organizațiilor relevante, și solicită, de asemenea, implicarea societății civile organizate în activitățile forumului, prin intermediul CESE. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Introducere

| 2.1. | Într-un spațiu de liberă circulație frontierele externe devin frontiere comune: în prezent există peste 50 000 de kilometri, astfel încât o problemă legată de securitate într-un stat membru sau la frontierele sale externe poate afecta toate statele membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Astfel, încrederea reciprocă reprezintă baza unui spațiu comun de libertate, securitate și justiție, în special în fața noilor mize, a amenințărilor răspândite și a fenomenelor imprevizibile, care necesită: o mai bună cooperare, intervenții cu personal calificat și o informare mai bună. În esență, trebuie să se urmărească realizarea concretă a unei solidarități, ceea ce sporește și consolidează suma valorilor fiecărui stat în parte. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | În Tratatul de la Lisabona, reglementarea frontierelor este prevăzută în titlul V, partea a treia din TFUE, în capitolul privind politicile în materie de vize, azil și imigrație, cu obiectivul de „instituire treptată a unui sistem integrat de administrare a frontierelor externe”, astfel cum se prevede la articolul 77, alineatul (1) litera (c) din TFUE, iar această reglementare vizează crearea unui „spațiu de libertate, securitate și justiție”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | De asemenea, din tratate rezultă că libera circulație a cetățenilor în cadrul Uniunii trebuie să fie asociată în mod necesar cu o politică comună privind gestionarea și controlul persoanelor care provin din țări terțe. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | O extindere suplimentară a controalelor actuale insuficiente la frontierele externe sau reintroducerea unor noi controale interne, împotriva cursului istoriei, ar impune costuri economice ridicate pentru UE în ansamblu, afectând grav piața unică, care este una dintre cele mai bune realizări ale integrării europene. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Gestionarea europeană integrată a frontierelor, bazată pe modelul de control al accesului pe patru niveluri, include:






  — | măsuri în țările terțe, precum cele prevăzute în cadrul politicii comune în materie de vize; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

măsuri în țările terțe, precum cele prevăzute în cadrul politicii comune în materie de vize;

| — | măsuri cu țările terțe vecine; |
| --- | --- |

—

măsuri cu țările terțe vecine;

| — | măsuri pentru un control sporit și îmbunătățit al frontierelor externe; |
| --- | --- |

—

măsuri pentru un control sporit și îmbunătățit al frontierelor externe;

| — | analiza riscurilor, măsuri în spațiul Schengen și returnarea. |
| --- | --- |

—

analiza riscurilor, măsuri în spațiul Schengen și returnarea.

| 2.5. | După prima instituire a unei rețele formate din experți naționali, în 2002-2003, sub auspiciile unui grup comun de experți denumit Comitetul strategic pentru imigrație, frontiere și azil (CSIFA) (1) a luat naștere o agenție europeană pentru coordonarea controlului la frontiere, odată cu înființarea Frontex (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Agenția de coordonare a fost înlocuită în 2016 (3), experiența Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă fiind utilizată în scopul îmbunătățirii controlului frontierelor externe ale statelor membre și ale spațiului Schengen, pentru:






  — | elaborarea de evaluări ale vulnerabilității referitoare la capacitatea statelor membre de a efectua controlul persoanelor la frontieră; |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

elaborarea de evaluări ale vulnerabilității referitoare la capacitatea statelor membre de a efectua controlul persoanelor la frontieră;

| — | organizarea de operațiuni comune și de intervenții rapide la frontieră, pentru a consolida capacitatea statelor membre de a controla frontierele externe și de a face față provocărilor generate de imigrația ilegală și de criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

—

organizarea de operațiuni comune și de intervenții rapide la frontieră, pentru a consolida capacitatea statelor membre de a controla frontierele externe și de a face față provocărilor generate de imigrația ilegală și de criminalitatea organizată;

| — | asistarea Comisiei la coordonarea echipelor de sprijin, atunci când un stat membru se confruntă cu presiuni migratorii disproporționate în anumite puncte de la frontierele sale externe; |
| --- | --- |

—

asistarea Comisiei la coordonarea echipelor de sprijin, atunci când un stat membru se confruntă cu presiuni migratorii disproporționate în anumite puncte de la frontierele sale externe;

| — | asigurarea unui răspuns practic în cazurile care necesită acțiuni urgente la frontierele externe; |
| --- | --- |

—

asigurarea unui răspuns practic în cazurile care necesită acțiuni urgente la frontierele externe;

| — | furnizarea de asistență tehnică și operațională în sprijinul operațiunilor de căutare și salvare a persoanelor aflate în dificultate pe mare, în timpul operațiunilor de supraveghere a frontierelor; |
| --- | --- |

—

furnizarea de asistență tehnică și operațională în sprijinul operațiunilor de căutare și salvare a persoanelor aflate în dificultate pe mare, în timpul operațiunilor de supraveghere a frontierelor;

| — | contribuția la instituirea unei rezerve rapide de cel puțin 1 500 de polițiști de frontieră; |
| --- | --- |

—

contribuția la instituirea unei rezerve rapide de cel puțin 1 500 de polițiști de frontieră;

| — | numirea ofițerilor de legătură ai agenției în statele membre; |
| --- | --- |

—

numirea ofițerilor de legătură ai agenției în statele membre;

| — | organizarea, coordonarea și efectuarea de operațiuni și intervenții de returnare; |
| --- | --- |

—

organizarea, coordonarea și efectuarea de operațiuni și intervenții de returnare;

| — | promovarea cooperării operaționale între statele membre și țările terțe privind gestionarea frontierelor. |
| --- | --- |

—

promovarea cooperării operaționale între statele membre și țările terțe privind gestionarea frontierelor.

| 2.7. | De la înființarea sa în octombrie 2016, Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă a devenit centrul nervos al UE în materie de returnare (4) și poate sprijini în mod eficient statele membre în returnarea persoanelor care nu au dreptul să rămână în UE. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Parlamentul European s-a pronunțat în această privință în diferite rezoluții și și-a exprimat „profunda îngrijorare cu privire la punerea în aplicare a Regulamentului privind Poliția de frontieră și garda de coastă [...] [Regulamentul (UE) 2016/1624]” și a reiterat necesitatea ca Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă să desfășoare operațiuni cu scopuri multiple, pentru a răspunde atât nevoii prezenței mijloacelor de căutare și de salvare pe mare (5), cât și necesității introducerii unei veritabile strategii de gestionare europeană integrată a frontierelor. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Comitetul a adoptat o rezoluție (6) menită să protejeze spațiul Schengen, prin care solicita Consiliului și statelor membre să garanteze exercitarea liberei circulații, și a subliniat în avizul său (7), necesitatea de a fi „însoțită de un grad mai mare de transparență în ce privește guvernanța și acțiunile acestei agenții și de sporirea răspunderii sale”. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | CESE a subliniat (8), de asemenea, necesitatea de a îmbunătăți „cooperarea dintre Frontex și autoritățile naționale”, „coordonarea între diferitele agenții și instituții care dețin competențe în materie de control al frontierelor, supraveghere a coastelor, siguranță maritimă, salvare pe mare, servicii vamale și pescuit” și a subliniat că îmbunătățirea „gestionării frontierelor externe trebuie să fie adoptată în paralel cu modificarea sistemului comun de azil”. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | „În cazul în care, la frontierele externe ale UE, maritime sau terestre, există persoane care se regăsesc în situații de risc pentru viața și securitatea lor, prima obligație a pazei de frontieră și a celorlalte instituții care acționează la fața locului este de a salva aceste persoane și de a le acorda asistență în mod corespunzător” (9). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | CESE – astfel cum s-a subliniat atât în Agenda UE privind migrația, cât și în cadrul Pactului Global pentru o migrație sigură, ordonată și regulamentară (10) – subliniază ferm necesitatea îmbunătățirii gestionării migrației prin abordarea „cauzelor profunde care îi determină pe oameni să își caute o viață altundeva”. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Propunerile Comisiei

| 3.1. | Propunerea Comisiei Europene vizează să reformeze poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, prin instituirea de noi capacități ale agenției, în special prin înființarea corpului permanent al poliției de frontieră și al gărzii de coastă la nivel european, prin achiziționarea de echipamente proprii ale agenției și prin abordarea adecvată a altor sarcini noi sau actualizate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pe baza costurilor totale ale mandatului actual și viitor, de 1,22 miliarde EUR pentru perioada 2019-2020 și de 11,27 miliarde EUR pentru perioada 2021-2027, Comisia propune înființarea unui corp permanent al poliției de frontieră și al gărzii de coastă la nivel european (EBGG), cu competențe executive și format din 10 000 de membri reprezentând personal operativ (11), până în 2020, pentru a asigura agenției propria sa componentă operativă eficace și flexibilă și pentru a adapta angajamentul agenției în funcție de nevoile operative. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Corpul permanent trebuie să fie creat ca parte integrantă dintr-o poliție de frontieră și gardă de coastă care funcționează bine și în cadrul căreia statele membre, Uniunea și agențiile UE (12), în special Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, ar trebui să depună eforturi bine coordonate și să acționeze în direcția atingerii unor obiective de politică comune și partajate. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Propunerile exclud din domeniul lor de aplicare Regatul Danemarcei, Irlanda și Regatul Unit (cu excepția eventualelor posibilități de cooperare care urmează să fie stabilite), iar aplicarea lor ar trebui să fie suspendată pentru Gibraltar. În schimb, în ce privește dezvoltarea normelor Schengen, ele ar urma să fie extinse pentru Islanda, Regatul Norvegiei, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Observații generale

| 4.1. | Comitetul este convins că, într-un spațiu de liberă circulație, frontierele externe ar trebui considerate frontiere comune, iar persoanele care intră în orice parte a teritoriului Uniunii intră în spațiul comun de libertate, securitate și justiție, cu toate drepturile și obligațiile pe care le implică acest lucru. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că s-a întârziat prea mult cu punerea în aplicare a unui sistem integrat de gestionare a frontierelor externe, astfel cum se prevede la articolul 77 alineatul (2) litera (d) din TFUE, în conformitate cu o definiție foarte importantă împărtășită de toate statele membre. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Comitetul sprijină obiectivul potrivit căruia, prin dotarea agenției cu o importantă componentă operativă proprie, care ar urma să ofere UE capacitățile necesare pentru a-și proteja frontierele externe, pentru a preveni deplasările secundare și pentru a executa cu eficacitate returnările migranților aflați în situație neregulamentară. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Comitetul a fost prima instituție care a propus înființarea poliției de frontieră la nivel european (13) și sprijină pe deplin acest obiectiv pentru securizarea frontierelor externe, printr-un corp permanent și o gestionare europeană integrată a frontierelor externe. Într-un spirit de responsabilitate partajată, rolul agenției ar trebui să fie monitorizarea în mod regulat a gestionării frontierelor externe, nu numai prin conștientizarea situației și analiza de risc, ci și prin prezența în statele membre a unor experți din cadrul personalului său propriu. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Comitetul consideră că, în cazuri specifice și de probleme grave la frontierele externe, agenția poate interveni, la cererea unui stat membru, organizând și coordonând intervenții rapide de frontieră prin trimiterea – coordonată și convenită cu statul membru în cauză, căruia îi revine în continuare responsabilitatea principală pentru gestionarea frontierelor sale externe – a unor echipe din cadrul corpului permanent al poliției de frontieră și gărzii de coastă la nivel european. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Deși consideră utile intervențiile individuale ale agenției, în ceea ce privește decizia CE, „în situații de urgență și în conformitate cu o procedură transparentă care să implice informarea imediată a legiuitorilor europeni” (14), Comitetul consideră prematur – în absența unui cadru bine definit și acceptat de toate statele membre privind o politică a UE în materie de migrație și de sprijin pentru dezvoltare în țările de emigrație – să i se delege în mod permanent Comisiei competența de a adopta acte autonome de stabilire a priorităților politice și a orientărilor strategice pentru gestionarea integrată a frontierelor. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pe de altă parte, Comitetul este de acord cu posibilitatea de a-i atribui Comisiei competențe de executare pentru manualele EUROSUR și FADO, regulile comune pentru tablourile situaționale, gestionarea riscurilor și pentru sprijinul financiar acordat corpului permanent. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În opinia CESE, ciclul politicii strategice multianuale pentru gestionarea europeană integrată a frontierelor ar trebui să fie definit de către Parlamentul European și Consiliu, după consultarea Comitetului, în timp ce planificarea anuală ar trebui să fie delegată poliției de frontieră și gărzii de coastă, în conformitate cu o foaie de parcurs definită de Consiliul de administrație al agenției și sub rezerva raportării anuale privind acțiunile derulate, bugetele utilizate și misiunile efectuate. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Comitetul consideră importantă consolidarea forumului consultativ, pentru a oferi asistență directorului executiv și Consiliului de administrație al agenției în chestiunile legate de drepturile fundamentale și în punerea în aplicare a ciclului politicii strategice multianuale, cu participarea Biroului European de Sprijin pentru Azil – EASO, a Agenției pentru Drepturi Fundamentale a UE, a Înaltului Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați și a altor organizații relevante și solicită, de asemenea, implicarea societății civile organizate în activitățile forumului, prin intermediul CESE. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE recomandă cu fermitate consolidarea mecanismelor de control prevăzute în anexa V, atât în ceea ce privește utilizarea armelor de foc, cât și refuzul sau acordarea vizelor la frontieră, ambele fiind prerogative importante ale administrațiilor responsabile cu ordinea publică în statele membre. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | O atenție similară ar trebui acordată anexelor III și V, pentru a asigura coerența între reglementările naționale și cele europene, prevenind astfel situațiile în care persoane care lucrează în același loc, cu competențe și calificări egale acționează diferit din cauza unor norme de aplicare diferite. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | Nivelul obligațiilor prevăzute în statele membre, mai ales în ceea ce privește respectarea confidențialității, ar trebui să fie garantat în mod explicit. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE consideră că este indispensabil să se asigure pachete UE de formare permanentă pentru diversele organisme și agenții, dat fiind că la frontieră operează agenți ai unor organisme diverse: vamale, fitosanitare, de securitate, financiare, de imigrație și repatriere, de intermediere culturală, agenți pentru drepturi fundamentale, ai Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO) și ai Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS), analiști ai Sistemului european de supraveghere a frontierelor (EUROSUR) și ofițeri de legătură, pe lângă personalul național de frontieră și cel al agenției (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | De asemenea, trebuie să se garanteze că nu există nicio discriminare în materie de tratament și de condiții de muncă între personalul agenției și cel de la nivel național, care trebuie să beneficieze de acțiuni de formare, competențe și calificări similare, dat fiind că urmează să îndeplinească aceleași sarcini. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | În ceea ce privește cooperarea internațională, Comitetul recomandă instituirea unei legături strânse între acțiunile prevăzute de propunerea de regulament și alte politici relevante, precum și cu acțiunile prevăzute în cadrul acordurilor economice și comerciale și, în special, al dialogului dintre UE și țările ACP, în temeiul Acordului de la Cotonou. |
| --- | --- |

5.5.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Comitetul strategic pentru imigrație, frontiere și azil (CSIFA).

1

(2)  Instituită prin Regulamentul (CE) nr. 2007/2004 al Consiliului (JO L 349, 25.11.2004, p. 1), care a fost ulterior modificat prin Regulamentele (CE) nr. 863/2007 (JO L 199, 31.7.2007, p. 30), (UE) nr. 1168/2011 (JO L 304, 22.11.2011, p. 1) și (UE) nr. 1052/2013 (JO L 295, 6.11.2013, p. 11) ale Parlamentului European și ale Consiliului.

2

(3)  Prin Regulamentul (UE) 2016/1624 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 251, 16.9.2016, p. 1), care a intrat în vigoare la 6 octombrie 2016.

3

(4)  Până în prezent, UE a încheiat 17 acorduri de readmisie. Acordul de la Cotonou (cadrul relațiilor UE cu 79 de state din Africa, Caraibe și Pacific), include, de asemenea, dispoziții cu privire la returnarea în țările lor de origine a migranților aflați în situație neregulamentară.

4

UE a încheiat 17 acorduri de readmisie

(5)  Regulamentul (UE) nr. 656/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 189, 27.6.2014, p. 93).

5

(6)  JO C 133, 14.4.2016, p. 1.

6

(7)  JO C 303, 19.8.2016, p. 109.

7

(8)  Cf. nota de subsol 7.

8

(9)  Ibid.

9

(10)  https://www.iom.int/global-compact-migration

10

(11)  Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european (European Border and Coast Guard).

11

European Border and Coast Guard

(12)  Cf. printre altele, Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA), Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului (EFCA) și Centrul Satelitar al UE, Europol sau Agenția Europeană pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA).

12

(13)  JO C 128, 18.5.2010, p. 29; JO C 303, 19.8.2016, p. 109; Avizul CESE privind „Fondul pentru azil și migrație (FAM) și fondul de gestionare integrată a frontierelor” (SOC/600, JO C 62, 15.2.2019, p. 184).

13

(14)  Cf. nota de subsol 7.

14

(15)  Articolul 69 prevede cooperarea Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (EBCG) cu alte 12 agenții și servicii ale UE.

15

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/67 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/67

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind prevenirea diseminării conținutului online cu caracter terorist

O contribuție a Comisiei Europene la reuniunea liderilor de la Salzburg din 19-20 septembrie 2018

[COM(2018) 640 final – 2018-0331 (COD)]

(2019/C 110/13)

| Raportor: | domnul José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Raportor:

domnul José Antonio MORENO DÍAZ

| Sesizare | Consiliul European, 24.10.2018
  Parlamentul European, 22.10.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Decizia Biroului | 11.12.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 126/0/3 |

Sesizare

Consiliul European, 24.10.2018

Parlamentul European, 22.10.2018

Temei juridic

Articolul 114 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Decizia Biroului

11.12.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

126/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută această inițiativă, care vizează asigurarea unui nivel mai ridicat de securitate a locuitorilor UE; cu toate acestea, în cadrul dezbaterii referitoare la întâietatea securității sau a libertății, Comitetul a susținut întotdeauna necesitatea protejării libertăților, printre care libertatea de exprimare, libertatea de acces la informație și la comunicare și protejarea secretului comunicațiilor, și, în cele din urmă, a accesului la o cale de atac eficientă și la o procedură echitabilă și fără întârzieri. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Atacurile teroriste recente de pe teritoriul UE au arătat modul în care teroriștii utilizează în mod abuziv rețelele sociale pentru a recruta susținători și pentru a-i pregăti. Teroriștii utilizează modalități de comunicare criptate pentru a planifica și facilita activități teroriste, folosindu-se de internet pentru a glorifica atrocitățile comise și a instiga alte persoane să le urmeze exemplul și să inspire teamă în rândul opiniei publice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE solicită să se stabilească cât mai precis criteriile de definire a anumitor concepte juridice neclare, cum ar fi „informații cu caracter terorist”, „acte teroriste”, „grupuri teroriste”, „glorificarea terorismului”. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Materialele cu conținut terorist publicate online în aceste scopuri sunt diseminate prin intermediul furnizorilor de servicii de găzduire care permit încărcarea de conținut aparținând unor părți terțe. Multe dintre atacurile teroriste recente din Europa au demonstrat că materialele online cu caracter terorist au un rol crucial în radicalizarea așa-numiților „lupi singuratici”, care sunt astfel încurajați să comită atacuri. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, măsurile tehnologice preventive (parametri automatizați, algoritmi, motoare de căutare etc.) sunt foarte utile, însă intervenția factorului uman este esențială, ca mediator și intermediar în evaluarea adecvată a conținuturilor respective. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE subliniază necesitatea de a combate diseminarea informațiilor cu caracter terorist și recrutarea în mediu digital, pe rețelele sociale. În aceeași ordine de idei, trebuie combătută cenzura sau autocenzura impusă pe internet. Comitetul reamintește că, în domeniul internetului, este esențial să se garanteze tuturor locuitorilor din UE dreptul efectiv la informație și dreptul la libertatea de opinie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Protecția internetului și combaterea grupurilor radicale ar trebui să contribuie la îmbunătățirea încrederii în internet și, prin urmare, la garantarea dezvoltării economice a acestei ramuri a economiei. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE dorește să sublinieze că este necesară evaluarea efectelor punerii în aplicare a prezentei propuneri asupra întreprinderilor mici și mijlocii și a posibilității aplicării unui regim tranzitoriu care să faciliteze adaptarea acestor întreprinderi și să nu afecteze libera concurență în avantajul marilor operatori. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Măsurile de reglementare propuse în scopul protejării internetului și asigurării protecției tinerilor și a populației trebuie să fie strict reglementate prin lege și să garanteze tuturor persoanelor dreptul la informare și la exercitarea unei căi de atac împotriva deciziilor administrative. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE subliniază că este necesară și evaluarea furnizorilor de acces și că administratorii rețelelor sociale trebuie să adopte măsuri proactive de promovare a acțiunilor directe ale asociațiilor, ale ONG-urilor și ale utilizatorilor împotriva acestor conținuturi, și de denunțare a lor, fiind necesară valorificarea acestor „contra-discursuri” ca mijloace de acțiune preventivă. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Ar trebui să se țină seama de numărul mare de platforme digitale la nivel european și de diferențele în ceea ce privește dimensiunile acestor întreprinderi, pentru a adapta termenii propunerii la aceste întreprinderi mici. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE solicită insistent să li se reamintească utilizatorilor reglementările naționale privind utilizarea sau producerea conținuturilor cu caracter terorist. De asemenea, solicită ca dreptul de a contesta decizia administrativă să poată fi garantat printr-o explicație clară a acestui drept și a instrumentelor online disponibile pentru exercitarea lui. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Contextul propunerii

| 2.1. | Omniprezența internetului le permite utilizatorilor să comunice, să lucreze, să socializeze, să creeze, să obțină și să facă schimb de informații și de conținut cu sute de milioane de persoane din întreaga lume. De aceea, Comisia propune stabilirea unor mecanisme de prevenire a comunicării și diseminării conținuturilor teroriste (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Este important să se facă o distincție între concepte, iar cuvântul „internet” are un caracter prea general. Internetul include, în același timp, site-urile web, rețelele sociale, precum și internetul ascuns (darknet). În această rețea este inclus, totodată, și internetul obiectelor, care reprezintă, în mod evident, tot atâtea breșe de securitate în caz de război electronic. De exemplu, recrutorii ISIS comunică în prezent mai ușor prin intermediul consolelor de jocuri online decât prin intermediul internetului. Propoziția „pentru [...] a pregăti și a facilita activitățile teroriste” nu se aplică internetului sau rețelelor sociale, ci darknetului. În plus, marile întreprinderi din domeniul web – GAFAM (Google, Apple, Facebook, Amazon și Microsoft) – nu desfășoară activități pe darknet sau în cadrul rețelelor criptate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cu toate acestea, capacitatea de a ajunge la un public atât de numeros cu costuri minime atrage inclusiv infractori care doresc să utilizeze internetul în scopuri ilegale. Atacurile teroriste recente de pe teritoriul UE au arătat modul în care teroriștii utilizează în mod abuziv internetul pentru a ademeni și a recruta susținători, a pregăti și a facilita activitățile teroriste, a glorifica atrocitățile comise, a instiga alte persoane să le urmeze exemplul și a inspira teamă la nivelul societății. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Este adevărat că Forumul UE pentru internet a reunit diferiți actori, însă nu toți furnizorii de servicii de găzduire au participat la respectivul forum și, în al doilea rând, amploarea și ritmul progreselor realizate de furnizorii de servicii de găzduire, în ansamblu, nu sunt suficiente pentru a aborda în mod adecvat această problemă. Trebuie depus un efort specific pentru a asigura formarea adecvată a moderatorilor din cadrul rețelelor sociale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Materialele cu conținut terorist publicate online în aceste scopuri sunt diseminate prin intermediul furnizorilor de servicii de găzduire care permit încărcarea de conținut aparținând unor părți terțe. Multe dintre atacurile teroriste din Europa au demonstrat că aceste materiale au un rol crucial în radicalizarea așa-numiților „lupi singuratici” și în încurajarea acțiunilor acestora. În plus, s-a constatat că ele au exercitat o influență majoră în rândul categoriilor celor mai tinere ale populației. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Sinteză și observații generale privind propunerea de regulament

| 3.1. | CESE și-a exprimat deja poziția cu privire (2) la conținutul ilegal online: această nouă inițiativă a Comisiei se concentrează asupra conținutului cu caracter terorist pe internet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Domeniul de aplicare personal al propunerii include furnizorii de servicii de găzduire care își oferă serviciile în UE, indiferent de locul în care sunt stabiliți sau de dimensiune. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că ar trebui incluși furnizorii de informații și motoarele de căutare, precum și site-urile sau rețelele de găzduire. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Întreprinderile mici și mijlocii din domeniul internetului nu dispun de capacitățile tehnice, umane și financiare necesare pentru a acționa eficient împotriva conținuturilor cu caracter terorist. CESE consideră că trebuie ca termenele și procedurile să poată fi adaptate la acest tip de întreprinderi. Pentru întreprinderile mici și mijlocii, se poate acorda un răgaz pentru punerea în aplicare a regulamentului. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | De asemenea, trebuie evaluate măsurile preventive și proactive adoptate de ONG-uri, de sindicate și de societatea civilă în general. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Pentru a asigura eliminarea conținutului cu caracter terorist, regulamentul instituie un ordin de eliminare, care poate fi emis ca decizie administrativă sau judiciară de către o autoritate competentă a unui stat membru. În aceste cazuri, furnizorul de servicii de găzduire este obligat să elimine conținutul sau să blocheze accesul la acesta în termen de o oră. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Definiția conținutului cu caracter terorist poate fi diferită în fiecare țară și este important să se clarifice acest lucru, pentru a se evita caracterul arbitrar și insecuritatea juridică. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Termenul de o oră nu este realist deoarece, de exemplu, în Franța, timpul scurs între notificare și eliminarea sursei este, în prezent, de 16 ore pentru pedofili și de 21 de ore pentru site-urile cu caracter terorist, dat fiind că timpul necesar pentru identificarea site-urilor este foarte lung. CESE consideră că ar trebui stabilit un termen mai realist și mai eficace. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Regulamentul impune ca furnizorii de servicii de găzduire să ia, atunci când este necesar, măsuri proactive, proporționale cu nivelul de risc și să elimine materialele cu caracter terorist din serviciile oferite, inclusiv prin utilizarea unor instrumente de detectare automată. Acest lucru este fundamental și trebuie să depunem și să susținem un efort în direcția inovării tehnologice, pentru a putea construi instrumente tehnologice. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Comisia propune, printre altele, utilizarea instrumentelor de detectare automată și solicită ca întreprinderile să depună eforturi semnificative pentru a susține cercetările în vederea creării de instrumente tehnologice potrivite. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Printre măsurile de protecție împotriva eliminării eronate a conținutului fără caracter terorist, propunerea stabilește obligația de a institui măsuri reparatorii și mecanisme de depunere a plângerilor, astfel încât utilizatorii să poată contesta eliminarea conținutului lor. Regulamentul introduce și obligații privind transparența măsurilor luate de furnizorii de servicii de găzduire împotriva conținutului cu caracter terorist, asigurând astfel responsabilitatea față de utilizatori, cetățeni și autoritățile publice. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Trebuie să insistăm pentru a se depune eforturi nu numai în sensul asigurării controlului și reviziei conținuturilor, ci și al medierii umane și tehnologice. Problema cenzurii exercitate de mediatorii umani poate fi foarte îngrijorătoare, atât în ceea ce privește respectarea drepturilor lucrătorilor și a normelor privind dreptul la informare, cât și la respectarea vieții private a tuturor locuitorilor din UE. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE consideră că furnizorul trebuie să notifice proprietarului site-ul sau informațiile pe care intenționează să le cenzureze. Trebuie amintit că persoanele au dreptul de a fi informate cu privire la o decizie administrativă. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Pentru a garanta dreptul persoanelor de a fi informate cu privire la o decizie administrativă, CESE solicită furnizorilor de acces să indice, în cadrul politicilor lor de conținut drepturile și obligațiile clienților, de exemplu modul în care producătorii de informații sunt informați cu privire la deciziile de eliminare și la modalitățile legale aflate la dispoziția clienților. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Explicarea prevederilor specifice ale propunerii

| 4.1. | Propaganda teroristă online urmărește să instige persoanele să comită atacuri teroriste, inclusiv prin instrucțiuni detaliate cu privire la modul în care pot fi provocate daune maxime. După comiterea unor astfel de atrocități, în general se publică alte materiale, care glorifică actele respective și instigă alte persoane să le urmeze exemplul. Prezentul regulament contribuie la protejarea securității publice, prin reducerea accesului la conținuturi cu caracter terorist care promovează și încurajează încălcarea drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În ceea ce privește definițiile, propunerea menționează că, în sensul prezentului regulament:






  — | „furnizor de servicii de găzduire” înseamnă un furnizor de servicii ale societății informaționale care constau în stocarea informațiilor furnizate de furnizorul conținutului la cererea acestuia și în punerea informațiilor respective la dispoziția terților (3); |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

„furnizor de servicii de găzduire” înseamnă un furnizor de servicii ale societății informaționale care constau în stocarea informațiilor furnizate de furnizorul conținutului la cererea acestuia și în punerea informațiilor respective la dispoziția terților (3);

| — | „furnizor de conținut” înseamnă un utilizator care a furnizat informații care sunt stocate sau care au fost stocate la cererea sa de către un furnizor de servicii de găzduire (4); |
| --- | --- |

—

„furnizor de conținut” înseamnă un utilizator care a furnizat informații care sunt stocate sau care au fost stocate la cererea sa de către un furnizor de servicii de găzduire (4);

CESE propune introducerea unui nou punct care să includă:

| — | furnizorii de informații: motoare de căutare care permit identificarea conținutului și accesul la acesta. |
| --- | --- |

—

furnizorii de informații: motoare de căutare care permit identificarea conținutului și accesul la acesta.

| 4.3. | În ceea ce privește definiția pentru „conținut cu caracter terorist” drept una sau mai multe dintre următoarele informații care:






  (a) | instigă la săvârșirea de infracțiuni de terorism sau pledează pentru săvârșirea unor astfel de infracțiuni, inclusiv prin glorificarea lor, generând astfel un pericol de săvârșire a unor astfel de infracțiuni; |
| --- | --- | --- |

4.3.

(a)

instigă la săvârșirea de infracțiuni de terorism sau pledează pentru săvârșirea unor astfel de infracțiuni, inclusiv prin glorificarea lor, generând astfel un pericol de săvârșire a unor astfel de infracțiuni;

| (b) | încurajează contribuirea la infracțiuni de terorism; |
| --- | --- |

(b)

încurajează contribuirea la infracțiuni de terorism;

| (c) | promovează activitățile unui grup terorist, în special prin încurajarea participării la un grup terorist sau a sprijinirii lui în sensul articolului 2 punctul 3 din Directiva (UE) 2017/541; |
| --- | --- |

(c)

promovează activitățile unui grup terorist, în special prin încurajarea participării la un grup terorist sau a sprijinirii lui în sensul articolului 2 punctul 3 din Directiva (UE) 2017/541;

| (d) | oferă instrucțiuni referitoare la metode sau tehnici cu scopul săvârșirii unor infracțiuni de terorism (5);
  CESE propune introducerea unui nou punct care să includă:






  — | recrutarea și instruirea persoanelor în scopul săvârșirii sau al susținerii actelor de terorism. |
| --- | --- | --- |

(d)

oferă instrucțiuni referitoare la metode sau tehnici cu scopul săvârșirii unor infracțiuni de terorism (5);

CESE propune introducerea unui nou punct care să includă:

—

recrutarea și instruirea persoanelor în scopul săvârșirii sau al susținerii actelor de terorism.

| 4.4. | Definiția conținutului care urmează a fi cenzurat este foarte scurtă, având în vedere că există multe texte, imagini, fișiere video și alte conținuturi și formate care nu glorifică actele respective în sensul că incită la acte concrete, dar care, totuși, facilitează și pun în valoare o doctrină extremistă care conduce la violență. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Regulamentul contribuie, de asemenea, la lupta împotriva întreprinderilor care, prin activitățile lor, facilitează și pun în valoare o doctrină extremistă care conduce la violență. Regulamentul ar trebui, de asemenea, să contribuie la combaterea activităților de recrutare de persoane în cadrul rețelelor sociale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Articolul 1 prezintă obiectul regulamentului, indicând că acesta prevede norme menite să prevină utilizarea abuzivă a serviciilor de găzduire pentru diseminarea de conținut online cu caracter terorist, inclusiv obligații de diligență pentru furnizorii de servicii de găzduire a datelor și măsuri pe care trebuie să le adopte statele membre. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Sintagma privind utilizarea abuzivă a serviciilor de găzduire pentru diseminarea online a conținutului cu caracter terorist trebuie să fie înlocuită prin adăugarea diseminării de conținuturi, mesaje sau mijloace de propagandă și incluzându-se și indicarea adreselor URL și a informațiilor care fac posibil accesul la conținutul sau mesajele cu caracter terorist, dat fiind că acest lucru implică utilizarea motoarelor de căutare. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | La rândul său, articolul 5 prevede obligația ca furnizorii de servicii de găzduire să instituie măsuri pentru evaluarea rapidă a conținutului care face obiectul unei semnalări emise de o autoritate competentă dintr-un stat membru sau de un organism al UE, fără a impune însă cerința de a elimina conținutul menționat și fără a stabili termene specifice pentru luarea de măsuri. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Din motive de securitate juridică, CESE consideră că, dacă dorim să fim eficienți, trebuie să începem să elaborăm o listă cu un set finit de criterii pentru a defini tipurile de conținuturi și de mesaje cu caracter terorist sau care glorifică terorismul, pentru a evita ca deciziile de eliminare a conținutului să fie luate în mod arbitrar și, de asemenea, pentru a proteja dreptul la informare și libertatea de opinie. De asemenea, regulamentul ar trebui să includă criteriile necesare pentru a defini, la nivel european, conținuturi cum ar fi informațiile privind grupurile teroriste identificate, informațiile care glorifică terorismul sau justifică actele teroriste, informațiile tehnice sau metodologice care facilitează producerea de arme capabile să declanșeze un atac sau apelurile de recrutare. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Articolul 14 prevede instituirea de puncte de contact atât de către furnizorii de servicii de găzduire, cât și de către statele membre, în scopul de a facilita comunicarea, în special în ceea ce privește semnalările și ordinele de eliminare. Pentru protejarea drepturilor omului aflate în joc, CESE consideră că aceste puncte de contact ar trebui să includă judecători specializați, care să identifice problemele și să aibă atât competențele necesare pentru a identifica atitudini, comportamente sau acțiuni cu caracter terorist, cât și competențe tehnice. Aceste competențe ar trebui să le fie solicitate atât furnizorilor de servicii de găzduire a datelor, cât și persoanelor desemnate de statele membre, în scopul de a facilita comunicarea între ei, în special în ceea ce privește semnalările și ordinele de eliminare. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Pentru a se asigura buna funcționare a punctelor de contact, regulamentul trebuie să prevadă obligația ca furnizorii de servicii de găzduire a datelor să ofere informații accesibile tuturor și să definească conținutul și modalitatea de comunicare cu membrii respectivelor puncte de contact. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Articolul 16 prevede că furnizorii de servicii de găzduire a datelor care nu au niciun sediu pe teritoriul unui stat membru, dar care oferă servicii în cadrul UE, trebuie să desemneze un reprezentant legal în UE: CESE consideră că este necesar ca această cerință să fie extinsă și la furnizorii de acces și industria internetului, pentru a include motoarele de căutare, rețelele sociale, aplicațiile de internet pe telefon și industria de jocuri. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Furnizorii de servicii de găzduire care activează pe internet joacă un rol esențial în economia digitală, prin crearea de legături între întreprinderi și cetățeni și prin facilitarea dezbaterii publice, a difuzării și primirii de informații, de idei și opinii, contribuind astfel în mod semnificativ la inovare, la creșterea economică și la crearea de locuri de muncă în UE. CESE consideră că măsurile ar trebui extinse și la furnizorii de servicii internet, la servicii de găzduire a conținuturilor, la rețele sociale digitale, la întreprinderile care furnizează servicii de telefonie digitală. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Propunerea de regulament stabilește un set de măsuri care urmează să fie instituite de statele membre pentru identificarea conținutului cu caracter terorist, pentru eliminarea rapidă a acestuia de către furnizorii de servicii de găzduire și pentru facilitarea cooperării cu autoritățile competente din alte state membre, cu furnizorii de servicii de găzduire a datelor și, după caz, cu organismele relevante ale UE, CESE considerând că toate acestea măsuri au rolul de a limita conținuturile legate de terorism, de a permite eliminarea rapidă a acestuia de către furnizorii de servicii de găzduire și de a reduce activitățile de propagandă și de recrutare ale teroriștilor prin intermediul internetului. |
| --- | --- |

4.14.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM (2018) 640 final.

1

(2)  JO C 237, 6.7.2018, p. 19.

2

(3)  COM(2018) 640 final, articolul 2 alineatul (1).

3

(4)  COM(2018) 640 final, articolul 2 alineatul (2).

4

(5)  COM(2018) 640 final, articolul 2 alineatul (5).

5

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/72

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 în ceea ce privește o procedură de verificare legată de încălcări ale normelor de protecție a datelor cu caracter personal în contextul alegerilor pentru Parlamentul European

[COM(2018) 636 final – 2018/0328 (COD)]

(2019/C 110/14)

| Raportoare generală: | Marina YANNAKOUDAKIS |
| --- | --- |

Raportoare generală:

Marina YANNAKOUDAKIS

| Sesizare | Parlamentul European, 1.10.2018
  Consiliu, 24/10/2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Decizia Biroului | 16.10.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 109/2/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 1.10.2018

Consiliu, 24/10/2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Decizia Biroului

16.10.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

109/2/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină poziția Comisiei Europene cu privire la necesitatea regulamentului supus examinării, având în vedere evenimentele recente legate de cazul Facebook/Cambridge Analytica privind presupusa prelucrare ilegală a datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recunoaște că, în lumea de astăzi, evoluțiile tehnologice, platformele de comunicare socială și stocarea de date cu caracter personal de către întreprinderile din întreaga UE sunt o realitate. Necesitatea acestor instrumente nu poate fi contestată, întrucât evoluăm în contextul unei lumi globalizate și caracterizate de înalta tehnologie. Provocarea constă în a evolua în acest domeniu într-un mod care să protejeze cetățenii UE și să le permită exercitarea liberă și transparentă a drepturilor fundamentale ale omului. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Utilizarea datelor și platformele de comunicare socială au modificat radical modul în care partidele politice își desfășoară campaniile în vederea alegerilor, permițându-le să-i identifice cu precizie pe votanții potențiali. Această evoluție a impulsionat activitatea de pe platformele de comunicare socială, ele fiind utilizate ca mijloc de influențare a intențiilor de vot ale cetățenilor. CESE se așteaptă ca Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene (1) (denumită în continuare „Autoritatea”) să examineze domeniile în care s-ar putea constata încălcarea normelor de protecție a datelor și să sugereze modalități de a pune capăt acestui fenomen și de a institui un sistem de control și echilibru pentru a asigura protecția datelor și a garanta că utilizarea lor se încadrează în parametri bine definiți. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE sprijină obiectivele propunerii și este de acord că democrația este una dintre valorile fundamentale care stau la baza Uniunii Europene și că, pentru a asigura funcționarea democrației reprezentative la nivel european, în tratate se prevede că cetățenii UE sunt reprezentați direct în Parlamentul European (PE). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Această reprezentare ia forma unor deputați aleși, care candidează la alegeri în statele membre fie din partea partidelor politice, fie independent de acestea. Platformele electorale au evoluat în ultimii zece ani, iar platformele de comunicare socială joacă un rol tot mai important. Se impune acum ca această evoluție să fie abordată de Comisia Europeană (CE), iar Autoritatea, care va dispune de un personal mai numeros, este o modalitate de a garanta că datele cu caracter personal sunt protejate și nu sunt utilizate în mod abuziv pentru a obține un câștig politic. În acest context, prioritatea este aceea de a garanta că alegerile au loc în condiții de concurență echitabile și că niciun grup nu poate obține un avantaj de pe urma utilizării datelor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Cu toate acestea, pentru a asigura funcționarea corectă a Autorității, trebuie să existe parametri clar definiți în ceea ce privește prerogativele și competențele sale. În prezent, autoritățile pentru protecția datelor (APD) din statele membre au rolul de a se asigura că nu există nicio utilizare abuzivă a datelor de către partidele politice. Termenii cooperării dintre Autoritate și APD naționale trebuie definiți în mod corespunzător. În plus, APD din numeroase state membre nu dispun decât de resurse limitate, iar Comisia ar trebui să ia în considerare finanțarea lor, pentru a le permite să lucreze cu Autoritatea. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE a semnalat posibilele probleme legate de o utilizare abuzivă a datelor în avizul său privind protecția datelor cu caracter personal (2), iar în prezentul aviz abordează domeniile care ssuscită îngrijorare. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE sprijină suplimentarea personalului Autorității, astfel încât acesta să fie mai bine poziționat pentru a colabora cu statele membre prin intermediul APD, pentru a garanta că încălcarea normelor privind protecția datelor este anchetată corespunzător și că, în cazul în care se confirmă, sunt aplicate sancțiuni. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE recunoaște că procedurile în vederea alegerilor pentru Parlamentul European sunt reglementate de statele membre în cadrul UE. CESE se așteaptă, de asemenea, ca încălcările normelor privind protecția datelor să fie aduse în atenția Autorității fie de către APD, fie de către părțile individuale. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Evenimentele recente au demonstrat că există riscuri ca cetățenii să fie vizați de campanii online de dezinformare în masă, cu scopul de a discredita alegerile și de a le contesta legitimitatea. Se bănuiește că o serie de date cu caracter personal ale cetățenilor au fost utilizate în mod ilegal și abuziv pentru a afecta dezbaterea democratică și organizarea de alegeri libere. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În mai 2018 a intrat în vigoare Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR), stabilind norme stricte privind prelucrarea și protecția datelor cu caracter personal. Acesta acoperă toate partidele politice europene și naționale și alți actori implicați în contextul electoral, inclusiv brokerii de date și platformele de comunicare socială. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Înainte de alegerile pentru Parlamentul European din 2019, Comisia Europeană a propus o serie de modificări punctuale ale Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1141/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind statutul și finanțarea partidelor politice europene și a fundațiilor politice europene (3), menite să garanteze că alegerile se desfășoară în temeiul unor norme democratice solide și cu respectarea deplină a valorilor europene ale democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Modificările propuse ar permite, în special, sancționarea partidelor sau a fundațiilor politice europene care influențează sau încearcă să influențeze alegerile prin încălcarea normelor de protecție a datelor. Sancțiunile ar urma să se ridice la 5 % din bugetul anual al partidului politic european sau al fundației politice europene în cauză. Sancțiunile vor fi impuse de către Autoritate. În plus, cei găsiți vinovați nu vor mai fi autorizați să solicite finanțare din bugetul general al Uniunii Europene în anul în care a fost impusă sancțiunea. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | De asemenea, propunerea stabilește o procedură pentru a verifica, cu ajutorul unui „Comitet de personalități independente” care să acționeze la solicitarea Autorității, dacă o încălcare a protecției datelor identificată de o autoritate națională de supraveghere a protecției datelor a fost utilizată pentru a influența rezultatul alegerilor pentru PE. Comitetul de personalități independente este instituit prin articolul 11 din regulament. El se compune din șase experți numiți de CE, PE și Consiliu, dar care nu sunt angajați ai acestor instituții. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pentru a se garanta că autoritatea dispune de personal suficient pentru a-și îndeplini sarcinile în mod independent și eficace, se propune suplimentarea personalului său cu șapte membri (pe lângă personalul existent, de trei persoane, în care este inclus și directorul). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE este de acord cu obiectivele propunerii și consideră că democrația este una dintre valorile fundamentale care stau la baza UE. Pentru a asigura funcționarea democrației reprezentative la nivel european, în tratate se prevede că cetățenii UE sunt reprezentați direct în PE. Ca atare, este vital ca cetățenii UE să-și poată exercita în mod liber dreptul democratic. Orice interferență cu libertatea de a alege pe durata procesului electoral este nedemocratică și inacceptabilă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE recunoaște că datele cu caracter personal sunt utilizate tot mai mult în campaniile electorale. La alegerile din Regatul Unit din 2017, peste 40 % din bugetul de publicitate electorală a fost cheltuit pentru campanii digitale. În aceste condiții, este ușor de înțeles de ce datele cu caracter personal au devenit atât de atractive pentru cei care doresc să vizeze anumite grupuri. Cu toate acestea, este inacceptabil ca datele cu caracter personal să fie transmise fără știrea persoanelor respective, aceasta reprezentând o încălcare gravă a drepturilor omului. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dezvoltarea internetului, viteza de transmitere a informațiilor și implicațiile de la nivel mondial necesită o abordare fermă cu privire la securitatea datelor stocate. RGPD stabilește norme solide în acest sens. În special, datele cu caracter personal trebuie să fie prelucrate în mod legal și echitabil. În prezent, partidele politice pot utiliza în mod legitim aceste date în cadrul stabilit de normele RGPD, cu condiția să respecte anumiți parametri. Campaniile electorale se bazează din ce în ce mai mult pe platformele de comunicare socială. O eventuală încercare de a elimina complet acest demers nu ar fi neapărat în favoarea procesului democratic, deoarece ar limita posibilitățile de care dispun partidele politice pentru a-i informa pe alegătorii potențiali cu privire la conținutul programului lor politic. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE recunoaște suveranitatea statelor membre în procesul electoral, iar Comisia trebuie să acționeze în limitele acestei suveranități. UE nu poate legifera cu privire la sancționarea partidelor politice naționale, deoarece aceasta este o competență a statelor membre. Prin urmare, UE nu poate decât să propună măsuri în vederea sancționării partidelor politice de la nivel european. În acest scop, Comisia propune o modificare a regulamentului care reglementează statutul și finanțarea acestora. Astfel se va conferi mai multă greutate concluziilor Autorității în situațiile în care se dovedește că a avut loc o utilizare abuzivă a datelor. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Observații specifice și recomandări

| 4.1. | CESE recunoaște că, în prezent, Autoritatea nu dispune de personal suficient. Directorul și ceilalți doi membri ai personalului au deja un volum de muncă foarte ridicat, iar viitoarele alegeri europene îi vor supune unei presiuni și mai mari. Prin urmare, CESE sprijină propunerea ca Autoritatea să dispună de personal angajat în mod permanent și ca directorului Autorității să i confere competențele unei autorități împuternicite să facă numiri, deoarece este esențial ca Autoritatea să dispună de resurse umane suficiente pentru a monitoriza alegerile în mod corespunzător. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Utilizarea datelor și platformele de comunicare socială au modificat radical modul în care partidele politice își desfășoară campaniile în vederea alegerilor, permițându-le să-i identifice cu precizie pe votanții potențiali. Această evoluție a impulsionat activitatea de pe platformele de comunicare socială, ele fiind utilizate ca mijloc de influențare a intențiilor de vot ale cetățenilor. CESE se așteaptă ca Autoritatea să examineze domeniile în care poate avea loc o încălcare a normelor privind protecția datelor, să sugereze modalități de a pune capăt acestui fenomen și să instituie un sistem de control și echilibru pentru a garanta că protecția datelor și utilizarea datelor se încadrează în parametri bine definiți. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE sugerează că ar fi util să se clarifice ce se înțelege prin „a profita de încălcări ale normelor de protecție a datelor pentru a (...) încerca în mod deliberat să influențeze alegerile”. Ar trebui examinată posibilitatea de a institui un grup de lucru compus din reprezentanți ai APD din statelor membre și ai Autorității, cu scopul ca Autoritatea și APD să definească în comun cele mai bune practici de lucru, întrucât protecția datelor nu cunoaște frontiere în UE. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Directorul Autorității este numit prin intermediul procedurii prevăzute la articolul 6 alineatul (3) din regulament. El/Ea este independent(ă) și nu răspunde în fața instituțiilor UE. El/Ea are obligația de a transmite un raport anual Comisiei Europene și Parlamentului European; ar putea fi prudent să se confere PE competența de a pune în discuție acest raport și de a-l supune la vot. Astfel, s-ar garanta că Autoritatea are un anumit grad de responsabilitate, iar procesul ar deveni mai transparent. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  www.appf.europa.eu

1

(2)  JO C 248, 25.8.2011, p. 123.

2

(3)  JO L 317, 4.11.2014, p. 1.

3

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/75

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european de apărare

[COM(2018) 476 final]

(2019/C 110/15)

| Raportor: | Aurel Laurențiu PLOSCEANU |
| --- | --- |
| Coraportor | Eric BRUNE |

Raportor:

Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Coraportor

Eric BRUNE

| Sesizare | Parlamentul European, 2.7.2018
  Consiliu, 4.7.2018 |
| --- | --- |
| Decizia Biroului Comitetului | 10.7.2018 |
| Temei juridic | Articolul 173 alineatul (3) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în CCMI | 22.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 200/1/6 |

Sesizare

Parlamentul European, 2.7.2018

Consiliu, 4.7.2018

Decizia Biroului Comitetului

10.7.2018

Temei juridic

Articolul 173 alineatul (3) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în CCMI

22.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

200/1/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În opinia CESE, este imperativ ca Strategia globală a UE și Planul de implementare în domeniul securității și al apărării să fie puse în aplicare în mod coerent, în conformitate cu prevederile declarației comune a UE și NATO din iulie 2016, precum și cu principiul Națiunilor Unite privind securitatea colectivă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Din 2017, CESE a pledat în favoarea creării unei Uniuni Europene a Apărării (UEA) și a susținut Planul de acțiune european în domeniul apărării, inclusiv înființarea unui Fond european de apărare comun. Considerăm că o astfel de consolidare a sistemului european de apărare nu are intenția de a slăbi, ci mai curând de a întări NATO și relațiile transatlantice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE sprijină cu fermitate propunerea de regulament de instituire a unui Fond european de apărare în cadrul CFM 2021-2027, publicată de Comisie la 13 iunie 2018. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE solicită realizarea de progrese calitative semnificative în ceea ce privește cooperarea în domeniul apărării europene. Într-adevăr, o cooperare limitată între statele membre cu privire la apărare produce duplicări și generează fragmentări mari în cadrul industriei apărării. Cooperarea transnațională între întreprinderi și continuarea integrării în acest sector industrial nu sunt suficient de stimulate din cauza lipsei de integrare a acelei părți a pieței unde se creează cererea. Acest fapt conduce la alocarea ineficientă a resurselor, suprapunerea capabilităților industriale, lacune tehnologice și lipsa de noi programe, în special de programe de colaborare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină obiectivul autonomiei strategice, prin dezvoltarea tehnologiilor-cheie în domenii esențiale și a capabilităților strategice. Acest obiectiv este legat în mod strict de nevoia unei coordonări și a unei evaluări solide pentru a avea certitudinea faptului că acele tehnologii pot fi stăpânite, păstrate și produse la nivel european, permițând UE să ia decizii și să acționeze în mod autonom dacă este necesar. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că o condiție sine qua non pentru dezvoltarea unor capabilități comune de apărare este consolidarea bazei industriale și tehnologice a apărării europene. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE subliniază că Uniunea Europeană trebuie să depună eforturi pentru menținerea, reînnoirea și dezvoltarea unei forțe de muncă înalt calificate și să se asigure că dispune de lucrători cu astfel de competențe. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE propune ca UE să își intensifice eforturile de armonizare, în cadrul Uniunii, a normelor privind exportul. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE sprijină în mod ferm o axare pe IMM-uri și pe întreprinderile noi (start-up), inclusiv în domeniul cercetării și dezvoltării în scopuri de apărare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE ar fi de părere că bugetul UE pentru sprijinirea activităților din domeniul apărării nu ar trebui să înlocuiască sau să fie un substitut pentru cheltuielile naționale cu apărarea, ci mai degrabă să stimuleze, să accelereze și să încurajeze cooperarea în domeniul apărării. În aceeași ordine de idei, bugetul UE pentru cercetarea în domeniul apărării nu ar trebui alocat în detrimentul cercetărilor civile din alte sectoare. Chiar dacă deciziile privind investițiile și programele de dezvoltare din domeniul apărării rămân prerogativa statelor membre, FEA ar putea aduce valoare adăugată europeană prin stimularea cercetărilor comune privind produsele și tehnologiile din domeniul apărării, precum și a dezvoltării acestora. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE este ferm convins că o politică de apărare europeană mai armonizată și mai raționalizată ar putea spori eficiența, crescând cota de piață a bazei industriale și tehnologice a sistemului european de apărare și distribuind mai bine produsele între state, regiuni și întreprinderi. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Fondul european de apărare va avea însemnătate doar dacă va sprijini activitățile cu adevărat importante. Prin urmare, programele sale de lucru ar trebui stabilite pe baza unui proces solid de planificare a sistemului european de apărare, prin care să se identifice principalele priorități ale Europei în materie de capabilități. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE sprijină o politică de cooperare care va promova implicarea IMM-urilor, precum și a țărilor care nu sunt semnatare ale scrisorii de intenție, fără a neglija însă competențele pe care acestea le pot adăuga bazei industriale și tehnologice a industriei de apărare. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE sprijină propunerea de a limita posibilitatea de a beneficia de fonduri europene în cazul întreprinderilor europene controlate de aceeași entitate și de a solicita garanții în cazul în care o țară terță participă la dezvoltarea de proiecte finanțate din Fondul european de apărare. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE sprijină ideea potrivit căreia fondurile europene ar trebui să fie gestionate de Comisia Europeană, dar consideră că Agenția Europeană de Apărare poate interveni în mod util în definirea nevoilor de echipamente de apărare și în cadrul Organizației de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR), trăgând învățăminte din experiențe care nu au fost întotdeauna fericite, și poate participa la gestionarea programelor, întrucât duplicarea competențelor în domeniu ar fi în detrimentul eficacității sistemului. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE sprijină ideea potrivit căreia cercetarea și dezvoltarea trebuie analizate de un comitet de etică. Condițiile de natură etică trebuie definite clar și evaluate încă din stadiul de analiză a propunerii, pentru a se asigura securitatea și claritatea juridică. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la viitorul cooperării cu Regatul Unit după Brexit și pledează în favoarea unui sistem de securitate și apărare puternic, care să includă Regatul Unit ca stat asociat la FEA. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE consideră că continentul nostru în curs de îmbătrânire se simte amenințat, manifestând o tendință de a învinovăți și uneori de a confunda probleme precum terorismul și mișcările migratorii, și prezintă un nivel insuficient de solidaritate, atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea, în condițiile reapariției naționalismului și a unor regimuri autoritare peste tot în Uniunea Europeană, care pun la încercare democrația. Oricât interes ar prezenta un instrument de politică industrială precum Fondul european de apărare, el nu ne va dispensa de necesitatea continuării procesului de reflecție privind politica europeană de apărare. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Prezentarea propunerii

| 2.1. | Contextul geopolitic a devenit instabil în ultimul deceniu: ne confruntăm cu un mediu complex și dificil, în care apar noi amenințări, cum ar fi atacurile cibernetice și amenințările hibride și revin provocările mai convenționale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În declarația comună din 25 martie 2017 de la Roma, liderii celor 27 de state membre și ai Consiliului European, ai Parlamentului European și ai Comisiei Europene au declarat că Uniunea își va consolida politica de securitate și apărare comună și va promova o industrie de apărare mai competitivă și mai integrată. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Apărarea europeană se confruntă cu importante ineficiențe ale pieței în legătură cu neexploatarea economiilor de scară (fragmentarea piețelor naționale cu un singur cumpărător) și cu duplicarea resurselor la nivel european. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cererea vine aproape exclusiv din partea statelor membre, însă bugetele lor de apărare, în special pentru cercetare și dezvoltare (C&D), au înregistrat reduceri bugetare importante în ultimii 10 ani. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În 2015, doar 16 % din echipamentele de apărare au fost achiziționate prin achiziții colaborative europene, ceea ce este departe de criteriul de referință colectiv de 35 %, convenit în cadrul Agenției Europene de Apărare (AEA). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sectorul apărării este puternic fragmentat de-a lungul frontierelor naționale, cu suprapuneri substanțiale și ineficiențele aferente, în sensul incapacității de a genera economii de scară și al obținerii de rezultate în urma învățării. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Situația actuală nu este sustenabilă, iar dezvoltarea unor sisteme majore de apărare de generație viitoare este din ce în ce mai greu de realizat de către statele membre în mod individual. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Lipsa de cooperare între statele membre afectează și mai mult capacitatea industriei de apărare a UE de a susține capacitățile industriale și tehnologice necesare pentru păstrarea autonomiei strategice a UE și de a-și satisface actualele și viitoarele necesități în materie de securitate. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | La 7 iunie 2017, Comisia a adoptat o comunicare prin care lansează Fondul european de apărare, care constă în componente pentru cercetare și capabilități și care este însoțită de o propunere legislativă de regulament de instituire a unui program european de dezvoltare industrială în domeniul apărării, în contextul componentei pentru capabilități. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Propunerea de regulament de instituire a unui Fond european de apărare în cadrul CFM 2021-2027 a fost publicată de Comisie la 13 iunie 2018. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Fondul european de apărare este menit a fi un instrument care să promoveze competitivitatea și capacitatea de inovare a bazei industriale și tehnologice de apărare a UE, contribuind astfel la autonomia strategică a UE. Instrumentul este conceput astfel încât să genereze programe de cooperare care nu ar fi posibile fără o contribuție din partea UE și să ofere stimulentele necesare pentru a impulsiona cooperarea în fiecare etapă a ciclului industrial. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Proiectele de colaborare transfrontalieră cu o participare semnificativă a întreprinderilor mici și mijlocii vor fi încurajate în mod special. Acest lucru va garanta accesibilitatea FEA pentru beneficiari din toate statele membre, indiferent de mărime și de poziția lor geografică. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Propunerea prevede o dată de aplicare, 1 ianuarie 2021, și este prezentată pentru o Uniune cu 27 de state membre. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Deși cercetarea în domeniul apărării se încadrează în domeniul de aplicare al Programului-cadru pentru cercetare și inovare (Orizont Europa), dispozițiile specifice corespunzătoare pentru cercetarea în domeniul apărării, cum ar fi obiectivele, normele de participare și mecanismele de realizare, sunt precizate în prezenta propunere. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Propunerea urmărește să asigure sinergii cu alte inițiative ale UE în domeniul cercetării și dezvoltării civile, cum ar fi securitatea și securitatea cibernetică, controlul la frontiere, paza de coastă, transportul maritim și spațiul. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Vor exista legături strânse între Fond și proiectele puse în aplicare în cadrul cooperării structurate permanente în materie de apărare (PESCO). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Fondul va ține seama de planul de dezvoltare a capacităților al UE (PDC), care identifică prioritățile în materie de capabilități de apărare, și de Procesul anual coordonat de revizuire al UE privind apărarea (CARD). |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | În acest context, trebuie să se țină seama și de activitățile relevante desfășurate de Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO), precum și de alți parteneri, în cazul în care acestea servesc intereselor de securitate și apărare ale Uniunii. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | De asemenea, fondul ia în considerare activitățile de apărare puse în aplicare prin intermediul Instrumentului financiar pentru pace, un instrument extrabugetar propus în afara CFM. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | Prezenta propunere prevede posibilitatea de combinare a sprijinului acordat în cadrul fondului cu finanțări care beneficiază de Invest UE. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Programul ar trebui să fie utilizat pentru a aborda disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții mai puțin rentabile, în mod proporțional, fără a se suprapune finanțărilor private sau a le exclude, și ar trebui să aibă o valoare adăugată europeană clară. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | Uniunea va trebui să își asume o mai mare responsabilitate pentru protejarea intereselor și a valorilor sale, precum și a modului de viață european, în complementaritate și cooperare cu NATO. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Pentru a fi pregătită să facă față amenințărilor viitoare și pentru a-și proteja cetățenii, Uniunea trebuie să își consolideze autonomia strategică. Acest lucru necesită dezvoltarea de tehnologii-cheie în domenii critice și de capabilități strategice pentru a asigura o poziție de lider în domeniul tehnologic. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | Deciziile privind investițiile în apărare și programele de dezvoltare în domeniul apărării rămân prerogativa și responsabilitatea statelor membre. |
| --- | --- |

2.24.

| 2.25. | Abordarea de politică propusă este proporțională cu amploarea și gravitatea problemelor care au fost identificate. Inițiativa este limitată la aspecte pe care statele membre nu le pot realiza individual în mod satisfăcător și cu privire la care Uniunea Europeană poate aduce o contribuție pozitivă. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Acțiunea pregătitoare privind cercetarea în domeniul apărării a fost lansată în aprilie 2017, cu un buget total de 90 de milioane EUR pe o perioadă de trei ani. Aceasta a început să aducă rezultate inițiale concrete, cu primele acorduri de grant semnate în 2018, însă toate proiectele sunt încă în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Propunerea de regulament de instituire a unui program european de dezvoltare industrială în domeniul apărării pentru perioada 2019-2020 va avea un buget de 500 de milioane EUR, iar acesta ar trebui să fie operațional de la 1 ianuarie 2019. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | A fost organizată o consultare publică deschisă privind FEA pentru toate părțile interesate, în perioada 13 ianuarie-9 martie 2018. S-au adus unele critici din punct de vedere etic, însă părțile interesate direct implicate sprijină inițiativa. Normele privind drepturile de proprietate intelectuală trebuie adaptate pentru apărare. |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Alocarea bugetară propusă pentru perioada 2021-2027 este de 13 miliarde EUR (în prețuri curente), din care 4,1 miliarde EUR pentru acțiunile de cercetare și 8,9 miliarde EUR pentru acțiunile de dezvoltare. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Sub rezerva confirmării eficienței din punctul de vedere al costurilor printr-o analiză cost-beneficiu, fondul ar putea fi gestionat de către o agenție executivă a Comisiei. |
| --- | --- |

2.30.

| 2.31. | Este propus un sistem de monitorizare pentru a sprijini evaluarea și raportarea cu privire la performanță. Rezultatele vor deveni disponibile treptat. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Propunerea Comisiei privind CFM 2021-2027 a stabilit un obiectiv mai ambițios pentru integrarea politicilor climatice în toate programele UE, cu un obiectiv general de 25 % din cheltuielile UE care contribuie la obiectivele politicilor climatice. Contribuția FEA la realizarea acestei ținte globale va fi monitorizată prin intermediul unui sistem al UE de markeri climatici la un nivel corespunzător de dezagregare, inclusiv prin utilizarea unor metodologii mai precise, în cazul în care sunt disponibile. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | Propunerea prevede ca dată de aplicare 1 ianuarie 2021. |
| --- | --- |

2.33.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE subliniază solicitările menționate deja în avizele CCMI/149 (2017), CCMI/116 (2013) și CCMI/100 (2012). În Strategia globală a UE și în Planul de implementare în domeniul securității și al apărării se regăsesc, de asemenea, abordări importante în acest sens. În opinia CESE, este imperativ ca aceste inițiative să fie aplicate în mod coerent, în conformitate cu prevederile declarației comune a UE și NATO din iulie 2016, precum și cu principiul Națiunilor Unite privind securitatea colectivă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ținând seama de actualele circumstanțe geostrategice și de evoluțiile în materie de securitate, Europa trebuie să își consolideze capabilitățile de securitate și de apărare. Este esențial să existe o înțelegere clară a obiectivelor strategice comune ale Uniunii, viziune care încă lipsește și care trebuie dezvoltată urgent. Aceasta este o premisă obligatorie pentru identificarea capabilităților de apărare necesare, care trebuie susținute printr-o bază tehnologică și industrială durabilă a sistemului european de apărare. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Retragerea SUA din acordul nuclear semnat cu Iran în 2015, criza din Ucraina, desfășurarea îngrijorătoare de forțe rusești la granița statelor baltice și la granița de est a UE, conflagrația din arcul Libia-Irak-Siria, instabilitatea constantă din Sahel, posibila confruntare politică și militară între o axă SUA-Israel-Arabia Saudită și o axă Iran-Siria-Rusia, toate acestea în contextul amenințărilor cibernetice, al creșterii autoritarismului în Europa și al imprevizibilității accentuate a diplomației SUA: rareori echilibrul strategic al UE a fost atât de complex și de îngrijorător. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Chestiunile legate de securitate, atât în interiorul, cât și în vecinătatea UE, sunt printre principalele îngrijorări ale cetățenilor și ale șefilor de stat deopotrivă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cel puțin patru provocări trebuie abordate de către UE, în modul cel mai consensual posibil: autonomia în procesul de decizie, anticiparea crizei, influența politică și coerența între interesele și principiile noastre democratice. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În 2017, CESE a pledat în favoarea creării unei Uniuni Europene a Apărării (UEA) și a susținut Planul de acțiune european în domeniul apărării, inclusiv înființarea unui Fond european de apărare comun. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE a solicitat realizarea de progrese calitative semnificative în ceea ce privește cooperarea în domeniul apărării europene. Într-adevăr, o cooperare limitată între statele membre cu privire la apărare produce duplicări și generează fragmentări mari în cadrul industriei de apărare. Cooperarea transnațională între întreprinderi și continuarea integrării în acest sector industrial nu sunt suficient de stimulate din cauza lipsei de integrare a acelei părți a pieței unde se creează cerere. Acest fapt conduce la alocarea ineficientă a resurselor, suprapunerea capabilităților industriale, lacune tehnologice și lipsa de noi programe, în special de programe de colaborare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE sprijină obiectivul unei autonomii strategice în privința capabilităților și domeniilor tehnologice identificate ca fiind esențiale. Acest obiectiv este legat în mod strict de nevoia unei coordonări și a unei evaluări solide pentru a avea certitudinea faptului că acele tehnologii pot fi stăpânite, păstrate și produse la nivel european, permițând UE să ia decizii și să acționeze în mod autonom dacă este necesar. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE susține opțiunea de sprijinire a sectorului apărării, ca politică industrială bazată pe cerere. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE aprobă ideea că o utilizare mai eficientă a bugetelor naționale ar trebui să permită acoperirea tuturor necesităților europene în ceea ce privește echipamentele de apărare. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE este de acord cu faptul că coerența între programele de la nivel european ar trebui să facă posibilă creșterea dimensiunii pieței europene deservite de industria europeană de apărare. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE a afirmat că o condiție sine qua non pentru dezvoltarea unor capabilități comune de apărare este consolidarea bazei industriale și tehnologice de apărare europene. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE subliniază că Uniunea Europeană trebuie să depună eforturi pentru dezvoltarea unei forțe de muncă înalt calificate și să asigure dobândirea de către lucrători a competențelor pe care acest lucru le presupune. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE propune ca UE să își intensifice eforturile de armonizare, pe plan intern, a normelor privind exportul. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | CESE sprijină în mod ferm o axare pe IMM-uri, inclusiv în domeniul cercetării și dezvoltării în scopuri de apărare. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | CESE a fost împotriva utilizării în scopuri de apărare a fondurilor existente destinate unor obiective economice și sociale. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE a respins prevederea specială privind alocarea unor resurse bugetare naționale pentru apărare în temeiul Pactului de stabilitate și de creștere. Cheltuielile de apărare nu ar trebui să destabilizeze finanțele publice. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | CESE a sprijinit crearea unui Fond de apărare cu două componente, care să acopere atât cercetarea, cât și dezvoltarea de capabilități. Acest lucru ar putea sprijini elaborarea unui proces integrat de planificare a investițiilor de-a lungul întregului ciclu tehnologic. Deciziile privind achizițiile rămân de competența statelor membre. Cu toate acestea, o modalitate de a efectua achiziții comune ar putea spori eficiența în ceea ce privește cererea și ar putea contribui la competitivitatea și eficiența industriei europene de apărare. Bugetul UE pentru sprijinirea activităților din domeniul apărării nu ar trebui să înlocuiască sau să fie un substitut pentru cheltuielile naționale cu apărarea, ci, mai degrabă, să stimuleze și să accelereze și să încurajeze cooperarea în domeniul apărării. În aceeași ordine de idei, bugetul UE pentru cercetarea în domeniul apărării nu ar trebui alocat în detrimentul cercetărilor civile din alte sectoare. Obiectivul FEA este să genereze programe de cooperare și, prin sprijinirea activităților de cercetare și dezvoltare, să ofere stimulentele necesare pentru a impulsiona cooperarea în fiecare etapă a ciclului industrial. Chiar dacă deciziile privind investițiile și programele de dezvoltare din domeniul apărării rămân prerogativa statelor membre, FEA ar putea aduce valoare adăugată europeană prin stimularea cercetărilor comune privind produsele și tehnologiile din domeniul apărării, precum și a dezvoltării acestora. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Sectorul industrial al apărării nu prezintă doar o importanță strategică pentru securitatea și apărarea cetățenilor europeni, ci aduce și o contribuție majoră la economia și bunăstarea europeană, cu o cifră de afaceri totală de aproximativ 100 de miliarde EUR/an și aproximativ 500 000 de persoane înalt calificate, angajate direct sau indirect. Acest sector este sursa produselor, serviciilor și tehnologiilor de ultimă generație, în cazul cărora eforturile de inovare și cercetare și dezvoltare (C-D) sunt esențiale pentru competitivitate. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Industria de apărare europeană și, deopotrivă, cheltuielile pentru C-D sunt, într-o anumită măsură, concentrate în cele șase țări membre ale scrisorii de intenție (Franța, Germania, Italia, Spania, Suedia și Regatul Unit), însumând 95 % din investiții, pentru cea mai mare parte a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie, precum și a întreprinderilor de prim rang. O politică de apărare europeană mai armonizată și mai raționalizată ar câștiga în eficiență printr-o specializare suplimentară a țărilor, a regiunilor sau a întreprinderilor în anumite tehnologii. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Țările semnatare ale scrisorii de intenție domină piața apărării europene în ceea ce privește numărul de întreprinderi active și vânzările lor de arme. De exemplu, în Regatul Unit, BAE Systems este cea mai mare întreprindere din domeniul apărării. SAAB este principala întreprindere suedeză din industria aerospațială și de apărare, în timp ce Dassault Aviation, Naval Group, Safran și Thales sunt cele mai mari din Franța. În Germania, Rheinmetall, ThyssenKrupp Marine Systems și Diehl sunt întreprinderi importante. În Italia, Leonardo și Fincantieri sunt cele două întreprinderi principale. Airbus, o întreprindere transeuropeană, se situează pe locul al doilea în Europa, după BAE Systems. O altă întreprindere transnațională relevantă este MDBA, o societate mixtă a celor trei lideri europeni din industria aerospațială și de apărare (Airbus, BAE Systems și Leonardo), care produc rachete și sisteme pentru rachete. Iar KNDS, întreprinderea deținătoare a companiilor Nexter și KMW, este pe cale să devină o societate transeuropeană. De reținut că unele dintre aceste întreprinderi nu își desfășoară activitatea exclusiv pe piața industriei de apărare, ceea ce explică variația raportului vânzări/angajați.
  În ceea ce privește întreprinderile mai mici, un studiu recent al IHS a identificat aproape 1 600 de IMM-uri active în sectorul apărării în Europa și a estimat că numărul total al IMM-urilor din lanțurile de aprovizionare din domeniul apărării se situează între 2 000 și 2 500. Unele dintre aceste întreprinderi au o natură duală, fiind active atât în sectorul civil, cât și în cel al apărării. În orice caz, IMM-urile joacă un rol important în industria de apărare și reprezintă un facilitator esențial pentru competitivitate. |
| --- | --- |

3.21.

În ceea ce privește întreprinderile mai mici, un studiu recent al IHS a identificat aproape 1 600 de IMM-uri active în sectorul apărării în Europa și a estimat că numărul total al IMM-urilor din lanțurile de aprovizionare din domeniul apărării se situează între 2 000 și 2 500. Unele dintre aceste întreprinderi au o natură duală, fiind active atât în sectorul civil, cât și în cel al apărării. În orice caz, IMM-urile joacă un rol important în industria de apărare și reprezintă un facilitator esențial pentru competitivitate.

| 3.22. | Industria de apărare europeană nu este repartizată în mod uniform în cadrul UE. Acest fapt sugerează că este posibil ca o creștere a cheltuielilor militare ale statelor membre ale UE să nu se repercuteze în mod egal asupra tuturor statelor membre. Dacă cheltuielile majorate ale unei țări merg la întreprinderi din alte țări, acest lucru ar putea duce la noi fluxuri comerciale. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Fondul european de apărare va avea însemnătate doar dacă va sprijini activitățile cu adevărat importante. Prin urmare, programele sale de lucru ar trebui stabilite pe baza unui proces solid de planificare a sistemului european de apărare, prin care să se identifice principalele priorități ale Europei în materie de capabilități. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE sprijină o politică de cooperare care va promova cooperarea transfrontalieră și implicarea IMM-urilor, inclusiv din state care nu sunt semnatare ale scrisorii de intenție, fără a se reveni totuși la politicile privind dreptul de întoarcere, care uneori au accentuat duplicarea competențelor. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE sprijină propunerea de a limita posibilitatea de a beneficia de fonduri europene la întreprinderile europene controlate de interese europene și de a solicita garanții în cazul în care o țară terță participă la dezvoltarea de proiecte finanțate din Fondul european de apărare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE sprijină ideea potrivit căreia acordarea de credite europene ar trebui să fie gestionată de Comisia Europeană, dar consideră că Agenția Europeană de Apărare poate interveni în mod util în definirea nevoilor de echipamente de apărare și în cadrul OCCAR, trăgând învățăminte din experiențe care nu au fost întotdeauna fericite, și poate participa la gestionarea programelor, întrucât duplicarea competențelor în domeniu ar fi în detrimentul eficacității sistemului. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE sprijină ideea potrivit căreia cercetarea și dezvoltarea trebuie analizate de un comitet de etică. Condițiile de natură etică trebuie definite clar și evaluate încă din stadiul de analiză a propunerii, pentru a se asigura securitatea și claritatea juridică. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE susține ideea suveranității industriale europene în Europa, dar pune încă sub semnul întrebării modul în care aceasta poate fi transpusă în politică, întrucât majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene se consideră părți ale Alianței atlantice, în timp ce multe state rămân loiale unui concept național de suveranitate. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la viitorul cooperării cu Regatul Unit după Brexit și pledează în favoarea unui sistem de securitate și a unui parteneriat puternic, care să includă Regatul Unit ca stat asociat la FEA. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Afectați de globalizare, care are efecte perturbatoare din multe puncte de vedere, europenii sunt deja conștienți de o parte din greșelile comise și de iluziile create. Greșeala lor majoră constă în faptul că nu trec la acțiune. Politica de abstinență strategică, care ne-a permis să ne concentrăm asupra economiei și care ne-a adus atât de multă bunăstare în timpul Războiului Rece și până la începutul noului secol, a devenit acum problema europeană cea mai spinoasă. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pentru o lungă perioadă de timp, Europa și-a impus punctul de vedere în lume, la început pe cont propriu și mai târziu împreună cu SUA. Într-o lume în care încălzirea globală și regimurile autoritare devin tot mai puternice, inegalitățile de dezvoltare între țări, dar și în interiorul țărilor, devin de nesuportat. Continentul nostru în curs de îmbătrânire se simte amenințat, manifestând o tendință de a învinovăți și uneori de a confunda probleme precum terorismul și mișcările migratorii, și prezintă un nivel insuficient de solidaritate, atât în interiorul statelor membre, cât și între acestea, în condițiile reapariției naționalismului și autoritarismului, care pun la încercare democrațiile europene. Oricât interes ar prezenta un instrument de politică industrială precum Fondul european de apărare, el nu va dispensa Uniunea Europeană de necesitatea de a reflecta la ce și cum dorește să apere. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Apărarea europeană nu se referă doar la amenințări strategice, intervenții externe, capacitate militară, inovație tehnologică și excelență industrială. Întrucât principala amenințare cu care se confruntă în prezent europenii este provocarea la adresa democrației europene înseși, politica de apărare comună nu mai poate ignora această dimensiune politică. |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/82

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european de ajustare la globalizare

[COM(2018) 380 final]

(2019/C 110/16)

| Raportor: | Vladimír NOVOTNÝ |
| --- | --- |
| Coraportor: | Pierre GENDRE |

Raportor:

Vladimír NOVOTNÝ

Coraportor:

Pierre GENDRE

| Sesizare | Parlamentul European, 11.6.2018
  Consiliul, 22.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 175 alineatul (3), și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea responsabilă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în CCMI | 22.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 201/1/3 |

Sesizare

Parlamentul European, 11.6.2018

Consiliul, 22.6.2018

Temei juridic

Articolul 175 alineatul (3), și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea responsabilă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în CCMI

22.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

201/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei, care va permite Fondului european de ajustare la globalizare (FEG) să funcționeze și după 31 decembrie 2020. CESE recomandă ca domeniul de aplicare al FEG, care a fost extins pentru a acoperi disponibilizările care sunt nu numai rezultatul unei perturbări economice grave, ci și a oricărei noi crize financiare și economice mondiale, să ia în considerare schimbările substanțiale în materie de ocupare a forței de muncă cauzate, de exemplu, de dezvoltarea tehnologiei digitale și a inteligenței artificiale, de trecerea la o economie decarbonizată și de posibilele consecințe ale reducerii schimburilor comerciale la nivel mondial. Astfel, FEG ar trebui să devină un instrument permanent de atenuare a impactului negativ al provocărilor secolului XXI asupra pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Observând că există o confuzie între rolurile diverselor fonduri europene, Comitetul recomandă diseminarea de informații clare și simple către toate părțile interesate cu privire la sfera de aplicare a intervențiilor lor și a posibilelor complementarități dintre acestea. CESE reamintește că FEG nu își propune să înlocuiască schemele juridice naționale sau rezultate din acorduri colective, dar că le poate completa, dacă este cazul. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul solicită guvernelor statelor membre să creeze, în colaborare cu Comisia, mecanisme la nivel național care să consolideze structurile administrative în ceea ce privește capacitățile acestora, pentru a facilita și eficientiza pregătirea solicitărilor de intervenție a FEG în favoarea întreprinderilor mici și mijlocii și acordarea de sprijin lucrătorilor afectați de pierderea locului de muncă. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE își reiterează solicitarea ca partenerii sociali și alte organizații ale societății civile să participe la procesul de cerere de finanțare încă de la începutul procedurii, precum și în toate etapele prelucrării cererilor de asistență în temeiul FEG, atât la nivelul întreprinderilor, cât și al regiunilor, al statelor membre și al UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul este de acord cu propunerea Comisiei, potrivit căreia lucrătorii disponibilizați și persoanele care desfășoară o activitate independentă a căror activitate a încetat ar trebui să beneficieze de un acces egal la FEG, indiferent de tipul contractului sau al raportului lor de muncă. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comitetul invită statele membre și instituțiile Uniunii implicate în procesul de decizie aferent FEG să facă tot posibilul pentru a reduce timpul de prelucrare și pentru a simplifica procedurile, astfel încât să asigure adoptarea fără probleme și cu celeritate a deciziilor privind mobilizarea FEG. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE invită statele membre să acorde o atenție deosebită categoriilor defavorizate, în special tinerilor și persoanelor în vârstă fără loc de muncă, precum și celor expuși riscului de sărăcie, deoarece aceste grupuri întâmpină dificultăți deosebite în ceea ce privește găsirea unui loc de muncă stabil. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Comitetul ține să reamintească că, în interesul beneficiarilor, asistența ar trebui pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Contextul avizului, inclusiv propunerea legislativă supusă examinării

2.1.   Originile și evoluția Fondului european de ajustare la globalizare

| 2.1.1. | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (1) pentru perioada de programare 2007-2013, în vederea facilitării reinserției profesionale a lucrătorilor în domenii, sectoare, teritorii sau piețe ale muncii care suferă de pe urma șocului unei perturbări economice grave. FEG oferă asistență persoanelor, dar nu este chemat să sprijine întreprinderile aflate în dificultate. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | În contextul evoluției crizei economice și financiare, Comisia a început, în 2008, revizuirea FEG în vederea extinderii domeniului de aplicare pentru perioada cuprinsă între 1 mai 2009 și 30 decembrie 2011 și pentru a majora rata de cofinanțare de la 50 % la 65 %, astfel încât să ușureze sarcina statelor membre. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Domeniul de aplicare al FEG a fost extins în 2009, pentru a-i putea acoperi și pe lucrătorii care și-au pierdut locul de muncă ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Pentru cadrul financiar multianual aferent perioadei 2014-2020, domeniul de aplicare al FEG a fost din nou extins prin Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (2). Extinderea domeniului său de aplicare a permis acoperirea disponibilizărilor care au rezultat nu doar în urma unor modificări majore în structura comerțului mondial, ci și în urma oricărei noi crize financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | La 17 noiembrie 2017, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au proclamat în comun Pilonul european al drepturilor sociale. Principiile sale vor servi drept cadru definitoriu fundamental pentru Fondul european de ajustare la globalizare. |
| --- | --- |

2.1.5.

2.2.   O nouă propunere privind FEG pentru perioada post-2020

| 2.2.1. | Obiectivul principal al noii propuneri este de a garanta că FEG, care este un instrument special menținut în afara plafoanelor bugetare din cadrul financiar multianual, continuă să funcționeze după 31 decembrie 2020, pe termen nelimitat. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Prin urmare, FEG ar putea, de asemenea, să acorde asistență în eventualitatea unor crize neprevăzute care duc la o perturbare gravă a economiei locale, regionale sau naționale. Astfel de crize neprevăzute pot lua forma unei recesiuni majore, care să afecteze parteneri comerciali importanți sau a unei prăbușiri a sistemului financiar. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Sprijinul oferit de FEG este accesibil lucrătorilor, indiferent de contractul sau de rapoartele lor de muncă. Există posibilitatea de a fi incluși nu numai lucrătorii cu contracte de muncă pe durată nedeterminată, ci și lucrătorii cu contracte individuale de muncă încheiate pe perioadă determinată, lucrătorii temporari, proprietarii-administratori de microîntreprinderi și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Cererea de a beneficia de sprijin din partea FEG pentru lucrători poate fi prezentată numai în cazul în care numărul de disponibilizări atinge un prag minim. Pragul de 250 este mai scăzut decât cel aferent perioadei de programare 2014-2020. În multe state membre, majoritatea lucrătorilor sunt angajați de întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri). |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | FEG se concentrează pe măsuri active de ocupare a forței de muncă, ce vizează reangajarea rapidă a lucrătorilor disponibilizați într-un loc de muncă stabil. FEG nu poate contribui la finanțarea unor măsuri pasive. Alocările nu pot fi prevăzute decât dacă sunt concepute ca stimulente pentru a facilita participarea lucrătorilor disponibilizați la măsuri de politică active în domeniul pieței forței de muncă, cota alocărilor într-un ansamblu coordonat de măsuri de politică active fiind plafonată. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Statele membre nu solicită intervenția Fondului decât în cazul unor situații cu adevărat urgente. FEG nu poate înlocui măsuri deja acoperite de fonduri și programe ale Uniunii care se regăsesc în cadrul financiar multianual, nici măsuri naționale sau măsuri de care sunt responsabile întreprinderile care se află la originea disponibilizărilor în temeiul dreptului intern sau al contractelor colective de muncă. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | O cerere de sprijin ar trebui să fie prezentată în cazul în care un eveniment major de restructurare are un impact puternic asupra economiei locale sau regionale. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Până la 31 decembrie 2021 trebuie să se efectueze o evaluare ex post a regulamentului existent. |
| --- | --- |

2.2.8.

3.   Considerații generale

| 3.1. | CESE salută propunerea Comisiei, care va permite FEG să funcționeze și după 31 decembrie 2020. În trecut, Comitetul a adoptat o serie de avize privind fondul, în care și-a exprimat intenția de a-l sprijini. CESE consideră că aceste avize nu și-au pierdut valabilitatea (3) (4) (5) (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Comisia subliniază importanța pe care o are în continuare rolul FEG în calitate de fond flexibil menit să-i sprijine pe lucrătorii care își pierd locul de muncă în cursul unor evenimente de restructurare de mare amploare și să-i ajute să revină în câmpul muncii cât mai repede posibil. El recomandă să se ia în considerare situația salariaților obligați la o reducere pe termen lung a timpului de lucru, în lipsa unui dispozitiv de compensare a reducerilor salariale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În opinia Comitetului, s-ar impune colectarea de date de monitorizare mai detaliate, în special privind categoria de lucrători, nivelul lor de instruire și experiența profesională, statutul profesional al acestora și tipul locului de muncă pe care l-au găsit. Având în vedere complexitatea administrativă pe care o implică un astfel de demers și sarcina pe care o reprezintă, Comitetul propune, ca soluție alternativă, colectarea de informații prin chestionare online adresate beneficiarilor, astfel cum a propus Comisia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Comitetul este de acord cu propunerea Comisiei, potrivit căreia lucrătorii disponibilizați și persoanele care desfășoară o activitate independentă care au încetat să își exercite activitatea principală ar trebui să beneficieze de un acces egal la FEG, indiferent de tipul contractului sau al raportului lor de muncă. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE consideră că contribuțiile financiare ale FEG ar trebui să fie orientate, în principal, către măsuri active pe piața forței de muncă, al căror obiectiv este de a reintegra rapid beneficiarii în locuri de muncă durabile. De asemenea, ar trebui să se promoveze ajutoarele pentru mobilitatea profesională și geografică a lucrătorilor pentru a facilita reconversia profesională a acestora. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE ia act de faptul că suma maximă a fondului este stabilită la 225 milioane EUR pe an pentru perioada 2021-2027 și consideră că acest pachet financiar este potrivit pentru situația economică actuală a Uniunii. Cu toate acestea, Comitetul subliniază că, în cazul revenirii la o criză mai gravă, sau în situații ca accelerarea mutațiilor tehnologice și a transformărilor în materie de energie, acest pachet financiar s-ar putea dovedi insuficient. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Comitetul recomandă ca, la jumătatea perioadei cadrului financiar multianual, să se efectueze o revizuire a FEG, atât în ceea ce privește stadiul de execuție a creditelor, cât și pragul minim de 250 de lucrători disponibilizați, și invită Comisia să pregătească, în cooperare cu autoritatea bugetară a UE, adaptarea în consecință a finanțării FEG. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Comisia ar trebui, mai precis, să preconizeze sporirea resurselor financiare corespunzătoare, astfel încât acestea să ajungă la aproximativ 1 miliard EUR. Având în vedere că FEG este conceput ca un fond de urgență, este necesar și să se asigure că procedurile decizionale cu privire la o astfel de majorare a fondului au un efect cât mai rapid. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE invită statele membre să acorde o atenție deosebită categoriilor defavorizate, în special tinerilor și persoanelor în vârstă fără loc de muncă, precum și celor expuși riscului de sărăcie, deoarece aceste grupuri întâmpină dificultăți deosebite în ceea ce privește găsirea unui loc de muncă stabil. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Statele membre și instituțiile Uniunii implicate în procesul decizional privind FEG ar trebui să facă tot posibilul pentru a reduce timpul de prelucrare și pentru a simplifica procedurile, astfel încât să se asigure adoptarea fără sincope și rapidă a deciziilor privind mobilizarea FEG. Comitetul ține să reamintească că, în interesul beneficiarilor, asistența ar trebui pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE salută faptul că Pilonul european al drepturilor sociale va servi drept cadru definitoriu fundamental pentru FEG, fapt care va permite Uniunii să pună în practică principiile aferente în cazul unor restructurări de amploare. Având în vedere dificultatea de evidențiere a unui factor specific de disponibilizare, CESE recomandă ca, pe viitor, mobilizarea FEG să se facă, în principal, în funcție de importanța impactului restructurării, în raport nu numai cu procesul de globalizare, ci și, în special, cu alte schimbări majore, cum ar fi, de exemplu, decarbonizarea, digitalizarea și Industria 4.0, mutațiile tehnologice și procesele de transformare legate de aceasta din urmă, precum și schimbările determinate de o gamă largă de cauze, care ar putea genera delocalizări sau concedieri masive, o criză financiară sau una economică. În acest context, CESE salută în mod explicit extinderea domeniului de aplicare a FEG la riscurile de pe piața muncii cauzate de mutații structurale provocate de digitalizare și de evoluțiile în materie de decarbonizare. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE își exprimă convingerea că FEG ar trebui să fie mai bine aliniat cu celelalte politici ale UE și că este necesar să se detalieze mai mult modalitățile de utilizare a FEG în asociere cu alte fonduri și programe (cum ar fi, de exemplu, FEAD, FSE, EaSI, Programul UE în domeniul sănătății), precum și de interacțiune a lor. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Având în vedere denumirea actuală a fondului și obiectivele contradictorii care îi sunt asociate, și ținând seama de interesul de a păstra acronimul englez „EGF”, CESE propune modificarea titlului din „Fondul european de ajustare la globalizare” în „Fondul european pentru ajustare și globalizare” sau în orice alt titlu similar, care ar corespunde acronimului menționat. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Comitetul este de părere că, în perioada următoare, ar fi utilă extinderea domeniului de aplicare a FEG în vedere sprijinirii unor programe precum cele dezvoltate la nivel național, de tipul programului de muncă redus (Kurzarbeit) sau al șomajului parțial (short time). |
| --- | --- |

3.14.

4.   Întreprinderile mici și mijlocii

| 4.1. | Întreprinderile mici și mijlocii furnizează aproximativ 80 % din locurile de muncă din UE, fiind în același timp cele mai vulnerabile atunci când au loc crize sau mutații. Iată de ce Comitetul solicită guvernelor statelor membre să creeze, în colaborare cu Comisia, mecanisme la nivel național, și să consolideze structurile administrative în ceea ce privește capacitățile acestora, astfel încât să faciliteze și să eficientizeze pregătirea solicitărilor întreprinderilor mici și mijlocii de intervenție a FEG și de acordare de sprijin lucrătorilor afectați de pierderea locului de muncă. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE sprijină propunerea de a pune pe picior de egalitate lucrătorii salariați și persoanele care desfășoară o activitate independentă (articolul 7), cu condiția necumulării între activitatea independentă și cea salariată în cazul încetării activității principale. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Comitetul este de acord cu protejarea proprietarilor de întreprinderi foarte mici care și-ar putea pierde afacerea ca urmare a unei crize economice sau financiare sau a mutațiilor tehnologice, dar și cu posibilitatea ca aceste persoane să obțină și ele un sprijin finanțat prin FEG. Acest lucru nu ar trebui să însemne că o „persoană- care desfășoară o activitate independentă” va trebui definită ca „o persoană care avea mai puțin de 10 angajați”, astfel cum se menționează la articolul 4 din propunerea de regulament prezentată de Comisie. Această definiție ar produce o serie de efecte diverse în actele legislative ale UE, deoarece ar duce la calificarea identică a unor categorii diferite de activitate profesională și economică. Solicităm Comisiei să găsească o altă soluție pentru a îndeplini obiectivul ce constă în protejarea proprietarilor de întreprinderi foarte mici, cu care Comitetul este de altfel de acord. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE recomandă Comisiei să îmbunătățească, în cooperare cu statele membre, rezultatele FEG, prin intermediul unei campanii de informare, destinată inclusiv întreprinderilor mici și mijlocii, pentru a le permite angajaților acestora să beneficieze mai ușor de posibilitățile de acordare a unui sprijin prin FEG. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE apreciază noua structură a criteriilor de intervenție (articolul 5), care acordă o atenție deosebită situației care prevalează în întreprinderile mici și mijlocii, ce furnizează o mare parte a locurilor de muncă salariate. Deși există un prag de 250 de angajați, trebuie să se țină seama, în special, de conceptul de grup și/sau de ansamblu teritorial atunci când mai multe filiale ale aceleiași companii care se confruntă cu pierderi de locuri de muncă nu ating acest prag în mod individual. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE recomandă să se aibă în vedere un grad mai ridicat de flexibilitate pentru calcularea disponibilizărilor și a cazurilor de încetare a activității (articolul 6), a beneficiarilor eligibili (articolul 7) și a măsurilor eligibile (articolul 8), astfel încât lucrătorii în cauză să obțină asistența cât mai repede posibil. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Comitetul recomandă, de asemenea, să se simplifice la maximum demersurile administrative legate de înaintarea cererilor (articolul 9) și să se accelereze, astfel, întregul proces. Simplificarea documentelor și acordarea de asistență tehnică statelor membre, atunci când este necesar, sunt elemente de natură să extindă utilizarea fondului. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Comitetul este convins că este absolut necesar să se simplifice măsurile administrative (punctul 2 din anexa la propunerea de regulament), în special dispozițiile referitoare la monitorizare și raportare, la sistemele de gestionare și control și la măsurile de prevenire a fraudelor și a neregulilor. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE este de acord cu limitarea eligibilității pentru contribuția financiară din partea FEG, care figurează la articolul 8 alineatul (2) litera (b), unde se explică faptul că asistența prin FEG nu trebuie să înlocuiască responsabilitatea care le revine întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă. Această dispoziție nu ar trebui să excludă absolut toate măsurile de piață bazate pe convenții colective din gama potențială a ajutoarelor acordate de FEG. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Comitetul se așteaptă ca, în cadrul preconizatei evaluări ex post a FEG, Comisia să acorde o atenție deosebită analizării cauzelor diferențelor în materie de recurgere la FEG dintre statele membre ale UE, și mai ales a motivelor pentru care acesta nu a fost utilizat decât în mică măsură, sau chiar deloc, în țări precum Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Croația, Cipru, Letonia, Luxemburg, Ungaria, Malta, Slovacia și Regatul Unit. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE își reiterează solicitarea ca partenerii sociali și alte organizații ale societății civile să participe la procesul de cerere de finanțare încă de la începutul procedurii, precum și în toate etapele prelucrării cererilor de asistență în temeiul FEG, atât la nivelul întreprinderilor, cât și al regiunilor, al statelor membre și al UE. Dat fiind faptul că structurile regionale și locale cunosc în amănunt situația și circumstanțele locale, și ele pot juca un rol important în acest sens. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Comitetul recomandă Comisiei să precizeze în regulament că noțiunea de „lucrător” se referă și la membrii salariați ai cooperativelor. |
| --- | --- |

5.7.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 855).

2

(3)  JO C 318, 23.12.2006, p. 38.

3

(4)  JO C 228, 22.9.2009, p. 141.

4

(5)  JO C 376, 22.12.2011, p. 92.

5

(6)  JO C 143, 22.5.2012, p. 17.

6

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/87

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013

[COM(2018) 366 final]

(2019/C 110/17)

| Raportor: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Coraportor: | Zbigniew KOTOWSKI |

Raportor:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Coraportor:

Zbigniew KOTOWSKI

| Sesizare | Parlamentul European, 14.6.2018
  Consiliul, 21.6.2018 |
| --- | --- |
| Decizia Biroului Comitetului | 19/06/2018 |
| Baza procedurală | Articolul 173 alineatul (3) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI) |
| Data adoptării în CCMI | 22.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 207/2/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 14.6.2018

Consiliul, 21.6.2018

Decizia Biroului Comitetului

19/06/2018

Baza procedurală

Articolul 173 alineatul (3) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Comisia consultativă pentru mutații industriale (CCMI)

Data adoptării în CCMI

22.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

207/2/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Europa creativă” (2021-2027) [COM(2018) 366 final] și indicatorii prevăzuți în anexa II. Dezvoltarea unei Europe puternice și unite trebuie să se bazeze pe diversitatea rădăcinilor culturale, care ar trebui transmisă prin educație. Continuarea acestui program ar trebui considerată ca foarte benefică pentru dezvoltarea culturilor europene și a culturii fiecărui stat membru, care constituie fundamentul societății noastre și creuzetul valorilor noastre democratice. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE încurajează de mulți ani contribuțiile semnificative ale sectoarelor și industriilor creative și culturale la crearea de valoare și de locuri de muncă la nivelul UE, la incluziune și creștere economică (1). În 2012, conform OCDE, industriile care utilizează intensiv drepturile de autor (2) au reprezentat 4,2 % din PIB și 3,2 % din ocuparea forței de muncă la nivelul UE. Conform articolului 2 din propunerea de regulament [COM(2018) 366], aceste sectoare includ „arhitectura, arhivele, bibliotecile și muzeele, artizanatul artistic, audiovizualul (inclusiv cinematografia, televiziunea, jocurile video și multimedia), patrimoniul cultural material și imaterial, designul (inclusiv designul vestimentar), festivalurile, muzica, literatura, arta spectacolului, cărțile și editarea, radioul și artele vizuale”. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Având în vedere natura specifică a actelor și proceselor creative, care nu se integrează întotdeauna ușor în cadrul general al dreptului muncii, CESE este pe deplin conștient de provocările sociale care ar trebui abordate în unele state membre: îmbunătățirea condițiilor de muncă, eliminarea orelor neplătite, lupta împotriva disparităților de gen, promovarea muncii decente, condiții mai bune de sănătate și siguranță, facilitarea mobilității, incluziunea persoanelor cu handicap și a celor excluse, politici împotriva hărțuirii sexuale ș.a.m.d. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că bugetul planificat, de 1,8 miliarde EUR, nu este suficient pentru a îndeplini obiectivele ambițioase ale programului „Europa creativă” pentru perioada 2021-2027. Acesta este motivul pentru care CESE solicită un buget mai mare. Această investiție semnificativă în creativitatea Europei, în artiștii, creatorii, muzicienii, scriitorii, fotografii, arhitecții, inventatorii de jocuri video, producătorii săi de film etc. va ajuta Uniunea să concureze cu succes cu țări mari, care dispun de strategii deliberate de influențare culturală (SUA, Japonia, Coreea de Sud), la nivel național și în cadrul organizațiilor internaționale. Finanțarea UE ar trebui să fie completată cu fonduri publice naționale și regionale. De asemenea, anumite stimulente fiscale ar putea să atragă fonduri filantropice (pentru restaurarea patrimoniului cultural, de exemplu) și să faciliteze finanțarea participativă, pentru crearea de noi modele de afaceri. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, CESE consideră că este necesar să se investească în instrumente juridice și tehnice pentru a lupta mai eficient împotriva tuturor formelor de promovare a violenței și a discriminării, în special în producția de jocuri video online pentru copii și tineret. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE sprijină includerea unei dimensiuni creative și culturale în cadrul politicii externe a UE (politica comercială, relațiile internaționale etc.) (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Acest efort financiar fără precedent ar trebui realizat prin trei canale:






  — | un buget sporit pentru „Europa creativă”, în valoare de 1 930 000 EUR în loc de 1 850 000 EUR, pentru 2021-2027, cu o finanțare suplimentară de 80 de milioane EUR pentru componenta TRANSSECTORIALĂ, ce va face posibile și alte proiecte de „fertilizare încrucișată”, chiar între industriile culturale și creative (ICC) (muzică, modă, design, artă, cinematografie, editare etc.) și între ICC și alte industrii și care, în plus, va pune la dispoziție mai multe resurse financiare pentru mai multe acțiuni de formare în domeniul mass-media, într-un context în care pluralismul mass-mediei a fost pus la încercare recent, în UE; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

un buget sporit pentru „Europa creativă”, în valoare de 1 930 000 EUR în loc de 1 850 000 EUR, pentru 2021-2027, cu o finanțare suplimentară de 80 de milioane EUR pentru componenta TRANSSECTORIALĂ, ce va face posibile și alte proiecte de „fertilizare încrucișată”, chiar între industriile culturale și creative (ICC) (muzică, modă, design, artă, cinematografie, editare etc.) și între ICC și alte industrii și care, în plus, va pune la dispoziție mai multe resurse financiare pentru mai multe acțiuni de formare în domeniul mass-media, într-un context în care pluralismul mass-mediei a fost pus la încercare recent, în UE;

| — | sprijin financiar pentru cultură și creație, acordat unei game largi de programe ale UE, care „să [...] consolideze procesul de integrare a culturii în celelalte politici sectoriale; acest lucru ar genera beneficii reciproce atât pentru cultură, cât și pentru sectorul în cauză” (4): Orizont 2020, Fondul social european, Europa digitală, Fondul de coeziune, programul Erasmus; |
| --- | --- |

—

sprijin financiar pentru cultură și creație, acordat unei game largi de programe ale UE, care „să [...] consolideze procesul de integrare a culturii în celelalte politici sectoriale; acest lucru ar genera beneficii reciproce atât pentru cultură, cât și pentru sectorul în cauză” (4): Orizont 2020, Fondul social european, Europa digitală, Fondul de coeziune, programul Erasmus;

| — | sprijin continuu pentru mecanismul de garantare financiară dedicat „industriilor creative și culturale”, pentru a oferi garanții și, după caz, sprijin sub formă de capital pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate. |
| --- | --- |

—

sprijin continuu pentru mecanismul de garantare financiară dedicat „industriilor creative și culturale”, pentru a oferi garanții și, după caz, sprijin sub formă de capital pentru IMM-uri și întreprinderile nou-înființate.

| 1.8. | De această ambiție reînnoită pentru o Europă mai culturală și mai creativă vor beneficia, de asemenea, diferite sectoare și lanțuri valorice industriale din UE, de la textile, îmbrăcăminte, piele, mobilă, ceramică, jucării, turism, meșteșuguri și artizanat, la automobile, construcții, sănătate și bunăstare, energie curată etc., datorită integrării creativității, designului și tehnologiilor avansate. În Europa există multe exemple de trecere cu succes a unor regiuni sau orașe industriale către industriile creative, care generează o mai mare valoare adăugată (Torino). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Posibilitățile oferite de „revoluția digitală” în aceste industrii care utilizează intensiv drepturile de autor sunt deosebit de importante și ar trebui promovate suficiente investiții în echipamente și software (inteligența artificială, tehnologia blockchain, imprimarea 3D, digitalizarea arhivelor, de exemplu), precum și în formare profesională. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Potențialul de inovare al acestor industrii este nelimitat, întrucât se bazează cu precădere pe creativitate, competențe și imaginație individuală. Ca atare, industriile culturale și creative (ICC) ar trebui să aibă un buget specific în cadrul programului „Orizont 2020” [cel puțin 3 miliarde EUR, sumă puțin mai mică decât ponderea lor în PIB-ul UE (4,2 %)]. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pe piața SUA au loc ample operațiuni de fuziune, care vor avea un impact asupra ICC din UE. În acest context, CESE solicită Comisiei Europene să lanseze o procedură de licitație pentru un raport privind informațiile de afaceri, preconizat pentru 2019, referitor la tendințele economice și tehnologice majore din SUA care vor afecta mass-media, cinematografia și audiovizualul și consecințele lor probabile asupra omologilor din UE în domeniul producției, consumului și distribuției. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Dat fiind faptul că UE 27 ar putea avea beneficii considerabile de pe urma unui dialog susținut cu Regatul Unit, care este un actor esențial în aceste industrii, CESE solicită Comisiei Europene să sprijine dialogurile bilaterale dintre guverne și rețele, care ar putea deschide calea unui acord bilateral, pentru a continua programele bilaterale ambițioase din cadrul programului „Europa creativă” 2021-2027. În trecut (2014-2020), au fost încheiate acorduri bilaterale similare cu țări terțe precum Georgia, Serbia sau Ucraina. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Observații generale

2.1.   Un nivel nou de ambiție

| 2.2. | Propunerea de regulament [COM(2018) 366] se întemeiază pe articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care prevede că Uniunea urmărește „să promoveze pacea, valorile sale și bunăstarea popoarelor sale” și că UE „respectă bogăția diversității sale culturale și lingvistice și veghează la protejarea și dezvoltarea patrimoniului cultural european”. Sentimentul predominant însă este că numărul provocărilor este mai mare, în special concurența platformelor online și a motoarelor de căutare, concentrarea sectorului în jurul unui număr limitat de actori importanți sau diseminarea fenomenului de „dezinformare”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prin acest nou program, Comisia Europeană intenționează să ofere oportunități operatorilor pentru a dezvolta inițiative europene transfrontaliere inovatoare din punct de vedere tehnologic și artistic, cu scopul de a face schimburi de opere europene, de a le crea în comun, de a le co-produce și distribui. Acest obiectiv urmărește și să consolideze poziția actorilor UE pe piețele europene și pe cele globale. Exemple de bune practici în acest domeniu se regăsesc în contextul activităților fondului „Eurimages” al Consiliului Europei. |
| --- | --- |

2.3.

2.4.   Un buget mai mare, dar tot insuficient

| 2.4.1. | Bugetul propus pentru cele 27 de state membre, de 1,85 miliarde EUR, este mai mare decât bugetul actual, însă reprezintă doar a mia parte din cadrul financiar multianual total al UE pentru perioada 2021-2027: 1 135 miliarde EUR. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.5. | Bugetul propus de CE este împărțit în trei componente:






  — | componenta CULTURĂ, cu 609 milioane EUR (33 % din bugetul total, comparativ cu 31 % din bugetul total al programului „Europa creativă” 2014-2020”); |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

componenta CULTURĂ, cu 609 milioane EUR (33 % din bugetul total, comparativ cu 31 % din bugetul total al programului „Europa creativă” 2014-2020”);

| — | componenta MEDIA, cu 1 081 milioane EUR (58 % din bugetul total, comparativ cu 56 % din bugetul total al programului „Europa creativă” 2014-2020); |
| --- | --- |

—

componenta MEDIA, cu 1 081 milioane EUR (58 % din bugetul total, comparativ cu 56 % din bugetul total al programului „Europa creativă” 2014-2020);

| — | componenta TRANSSECTORIALĂ, cu 160 de milioane EUR (9 % din bugetul total, comparativ cu 13 % din bugetul total al programului „Europa creativă” 2014-2020). |
| --- | --- |

—

componenta TRANSSECTORIALĂ, cu 160 de milioane EUR (9 % din bugetul total, comparativ cu 13 % din bugetul total al programului „Europa creativă” 2014-2020).

| 2.5.1. | CESE solicită un buget suplimentar de 80 milioane EUR pentru componenta TRANSSECTORIALĂ, pentru exploatarea la maximum a potențialului proiectelor de „fertilizare încrucișată” (5) (economia digitală, turismul, arta, sectorul produselor de lux, cultura, imprimarea digitală etc.) și pentru identificarea mai multor răspunsuri concrete în domeniul alfabetizării mediatice. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Obiectivul de sprijinire a proiectelor prioritare destinate unui public considerabil este adecvat pentru sectorul audiovizualului (componenta MEDIA), însă nu ar trebui aplicat tuturor activităților culturale, mai ales în zonele rurale. Coeziunea socială și incluziunea socială se află în centrul proiectului european. |
| --- | --- |

2.5.2.

2.6.   Cazul Brexit pentru creație și cultură

| 2.6.1. | Acest nou program va fi pus în aplicare în cadrul UE-27 după retragerea Regatului Unit, care este unul dintre statele membre în care industriile creative și culturale au un rol esențial (90 miliarde GBP în 2016, 2 milioane de lucrători). CESE consideră că este esențial pentru dinamica „Europei creative” să se mențină strânse relații culturale cu Regatul Unit și să se încurajeze, ori de câte ori este posibil și necesar, cooperarea bilaterală. Ar trebui urmărit obiectivul încheierii unui acord bilateral specifice și adaptat cu Regatul Unit, pentru a continua acțiunile și programele, pornind de la articolul 8 din propunerea de regulament și în conformitate cu versiunea revizuită a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale. |
| --- | --- |

2.6.1.

2.7.   Învățămintele desprinse din programul anterior, „Europa creativă” 2014-2020

| 2.7.1. | În diferitele studii de evaluare solicitate de CE, limitele majore identificate au fost următoarele:






  — | bugete insuficiente pentru a face posibil un impact major la nivel european sau sectorial; |
| --- | --- | --- |

2.7.1.

—

bugete insuficiente pentru a face posibil un impact major la nivel european sau sectorial;

| — | finanțare prea fragmentată pentru programul MEDIA; |
| --- | --- |

—

finanțare prea fragmentată pentru programul MEDIA;

| — | un acces la programe și finanțări din partea UE și o raportare administrativă mult prea complicată, în special pentru IMM-uri și persoane fizice, precum și pentru cei care solicită sprijin pentru prima dată; |
| --- | --- |

—

un acces la programe și finanțări din partea UE și o raportare administrativă mult prea complicată, în special pentru IMM-uri și persoane fizice, precum și pentru cei care solicită sprijin pentru prima dată;

| — | o distribuire inegală a fondurilor, în funcție de statele membre. |
| --- | --- |

—

o distribuire inegală a fondurilor, în funcție de statele membre.

| 2.7.2. | În timpul unei audieri organizate la Paris (6 octombrie 2016) de Sylvia Costa, președinta Comisiei pentru cultură și educație, părțile interesate au identificat alte aspecte concrete:






  — | rata de succes a licitațiilor în cadrul componentei CULTURĂ este prea scăzută: 11 %; |
| --- | --- | --- |

2.7.2.

—

rata de succes a licitațiilor în cadrul componentei CULTURĂ este prea scăzută: 11 %;

| — | durata maximă pentru o traducere literară este prea scurtă: 2 ani; |
| --- | --- |

—

durata maximă pentru o traducere literară este prea scurtă: 2 ani;

| — | numărul de țări terțe care pot fi implicate în unele proiecte este prea mic; |
| --- | --- |

—

numărul de țări terțe care pot fi implicate în unele proiecte este prea mic;

| — | ar trebui promovată și susținută atât noțiunea de „experimentare”, cât și cea de „inovare”. |
| --- | --- |

—

ar trebui promovată și susținută atât noțiunea de „experimentare”, cât și cea de „inovare”.

Pentru a lua în considerare aceste critici, CE propune anumite simplificări pentru 2021-2027:

| — | un grad mai mare de flexibilitate în vederea adaptării programelor de lucru la circumstanțe neprevăzute; |
| --- | --- |

—

un grad mai mare de flexibilitate în vederea adaptării programelor de lucru la circumstanțe neprevăzute;

| — | mai multe acorduri-cadru de parteneriat și granturi „în cascadă”; |
| --- | --- |

—

mai multe acorduri-cadru de parteneriat și granturi „în cascadă”;

| — | mai multe stimulente pentru recompensarea rezultatelor, corelate cu capacitatea de a atrage un public mai larg; |
| --- | --- |

—

mai multe stimulente pentru recompensarea rezultatelor, corelate cu capacitatea de a atrage un public mai larg;

| — | utilizarea sistematică a formularelor și a rapoartelor electronice, precum și cerințe de raportare mai puțin stricte. |
| --- | --- |

—

utilizarea sistematică a formularelor și a rapoartelor electronice, precum și cerințe de raportare mai puțin stricte.

2.8.   Componenta Cultură

| 2.8.1. | Bugetul total, de 609 milioane EUR, va sprijini circulația transfrontalieră a operelor și mobilitatea operatorilor din sectoarele creative, va încuraja parteneriatele, rețelele și platformele aflate în căutarea unui public mai larg în Europa și dincolo de granițele acesteia pentru operele europene și pentru operatorii europeni din sectoarele culturale și creative și va promova identitatea, patrimoniul și valorile europene prin sensibilizarea culturală, educația în domeniul artei și creativitatea în domeniul educației. De asemenea, vor fi susținute acțiuni speciale ale UE, cum ar fi Capitalele Europene ale Culturii, premiile culturale ale UE și marca patrimoniului european. O altă prioritate constă în promovarea consolidării capacității internaționale, pentru a permite sectoarelor culturale și creative europene să fie active la nivel internațional.
  CESE ar dori să adauge la propunerea de regulament un alineat privind creativitatea populară și a „amatorilor”, întrucât tocmai această formă de creativitate a pus bazele dezvoltării și răspândirii unei sensibilități autentice umaniste și artistice. |
| --- | --- |

2.8.1.

CESE ar dori să adauge la propunerea de regulament un alineat privind creativitatea populară și a „amatorilor”, întrucât tocmai această formă de creativitate a pus bazele dezvoltării și răspândirii unei sensibilități autentice umaniste și artistice.

2.9.   Componenta Media

| 2.9.1. | Acest program acoperă serviciile de mass-media audiovizuale, cinematografia și jocurile video, cu un buget total de 1 081 000 EUR. Este corelat cu unele instrumente legislative specifice: revizuirea cadrului privind drepturile de autor și a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | Prima propunere, COM(2016) 593 final, a fost adoptată de Parlamentul European (12 septembrie 2018) în prima lectură.
  Această propunere are trei obiective majore: (a) îmbunătățirea accesului la conținut online și la nivel transfrontalier, pentru programele de radio și televiziune pe platformele VoD; (b) armonizarea și modernizarea excepțiilor privind drepturile de autor în dreptul Uniunii, în domenii care țin de învățământ, de cercetare și de conservarea patrimoniului cultural; (c) punerea în aplicare a unei piețe performante a drepturilor de autor pentru editorii de presă, autorii și artiștii interpreți sau executanții care produc conținut pentru platforme online. |
| --- | --- |

2.9.2.

Această propunere are trei obiective majore: (a) îmbunătățirea accesului la conținut online și la nivel transfrontalier, pentru programele de radio și televiziune pe platformele VoD; (b) armonizarea și modernizarea excepțiilor privind drepturile de autor în dreptul Uniunii, în domenii care țin de învățământ, de cercetare și de conservarea patrimoniului cultural; (c) punerea în aplicare a unei piețe performante a drepturilor de autor pentru editorii de presă, autorii și artiștii interpreți sau executanții care produc conținut pentru platforme online.

| 2.9.3. | A doua propunere urmărește mai multe obiective: oferirea unor noi oportunități pentru promovarea operelor europene în cadrul UE (minimum 30 % din operele europene pe platforme video online) și în afara UE, încurajarea cooperării în cadrul lanțului valoric, de la primele etape ale producției până la distribuție și prezentare, și creșterea nivelului de protecție a copiilor și consumatorilor. |
| --- | --- |

2.9.3.

| 2.9.4. | Bugetul de 1 081 000 EUR dedicat sectorului audiovizual european, inclusiv industriei filmului, televiziunii și jocurilor video are următoarele obiective: (a) stimularea colaborării și inovării în producerea operelor audiovizuale europene; (b) îmbunătățirea distribuției operelor teatrale și online la nivel transfrontalier; (c) sprijinirea influenței internaționale a operelor audiovizuale europene prin îmbunătățirea promovării și distribuției la nivel internațional a operelor europene și a scenariilor narative inovatoare, inclusiv a realității virtuale. |
| --- | --- |

2.9.4.

2.10.   Componenta Transsectorială

| 2.10.1. | Un buget total de 160 milioane EUR este prevăzut pentru a sprijini emergența proiectelor transsectoriale între actorii din sectoarele culturale și creative (muzică, mass-media, literatură, artă etc.), pentru a sprijini birourile programului „Europa creativă” în promovarea programului pe teritoriul țării lor și pentru a spori „caracterul liber, diversificat și pluralist al peisajului mediatic, jurnalismul de calitate și alfabetizarea mediatică” [articolul 6 litera (c) din COM(2018) 366 final]. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | CESE consideră acest ultim obiectiv ca fiind esențial: în 2017, mai multe state membre au regresat în acest domeniu. Dat fiind acest context specific, CESE solicită o finanțare majorată pentru a sprijini promovarea libertății de exprimare și a unui peisaj mediatic diversificat și pluralist, promovarea standardelor de înaltă calitate în domeniul mass-media în ceea ce privește conținutul și programele de alfabetizare mediatică, pentru a permite cetățenilor să își formeze o înțelegere critică a mijloacelor de informare în masă. |
| --- | --- |

2.10.2.

3.   Observații specifice

3.1.   Drepturile de autor în era digitală

| 3.1.1. | Un studiu al OCDE din 2015 pe tema „Drepturile de autor în era digitală” confirmă intensitatea dezbaterilor juridice și publice cu privire la căile și mijloacele de adaptare a cadrului național privind drepturile de autor la revoluția internetului.
  Principalele aspecte supuse discuției sunt: (a) domeniul de aplicare al drepturilor de autor; (b) operele orfane; (c) excepțiile și restricțiile privind drepturile de autor; (d) înregistrarea drepturilor de autor; (e) aplicarea legii. |
| --- | --- |

3.1.1.

Principalele aspecte supuse discuției sunt: (a) domeniul de aplicare al drepturilor de autor; (b) operele orfane; (c) excepțiile și restricțiile privind drepturile de autor; (d) înregistrarea drepturilor de autor; (e) aplicarea legii.

| 3.1.2. | CESE ar dori să apere noile drepturi conexe drepturilor de autor pentru editori în scopul utilizării digitale a publicațiilor lor de presă, astfel cum s-a propus la articolul 11 din propunerea de directivă privind drepturile de autor pe piața unică digitală, protecția conținutului de către servicii online, astfel cum s-a propus la articolul 13, mecanismul de ajustare a contractelor (articolul 15 și mecanismul de soluționare a litigiilor (articolul 16. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Concurența acerbă de la nivel internațional ar trebui să conducă la o strategie clară a UE în ceea ce privește ICC, atât pentru politicile privind piața unică, cât și la nivel extern (agenda internațională pentru cultură, diplomația culturală, politica comercială). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Firmele americane, precum Apple, cu iTunes (cel mai mare magazin online de muzică la nivel mondial începând din 2010), Netflix, cu 130 de milioane de abonați în 2017, și YouTube, cu 1 300 000 de utilizatori lunar și peste 5 miliarde de videoclipuri vizionate în fiecare zi, ocupă poziții dominante în domeniul platformelor online. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | În industria filmului, de exemplu (6), „producțiile și coproducțiile din Statele Unite reprezintă 90 % dintre filmele cu cele mai ridicate niveluri de prezență cinematografică din acel an [2012]”, cu un corolar natural: „există o predominanță clară și aproape de necontestat a limbii engleze”. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Fuziuni majore au avut loc recent în SUA, fapt care confirmă că se produc schimbări semnificative în producția, distribuția și consumul de conținut audiovizual. Care va fi efectul acestor schimbări asupra sectorului audiovizualului din UE, care continuă să fie fragmentat, cu o finanțare publică mai mică și cu o difuzare transfrontalieră care se menține la un nivel redus, ca urmare a unui buget limitat și a barierelor lingvistice? Un studiu independent, cu date cantitative și calitative, ar fi foarte util.
  Alte țări mari, precum China, Japonia, India și Canada, au pus în aplicare politici eficiente și stimulente pe termen lung pentru a sprijini atât pe plan intern, cât și pe plan extern, activele care sunt parte a „puterii necoercitive”; UE ar trebui să le urmeze exemplul. |
| --- | --- |

3.2.3.

Alte țări mari, precum China, Japonia, India și Canada, au pus în aplicare politici eficiente și stimulente pe termen lung pentru a sprijini atât pe plan intern, cât și pe plan extern, activele care sunt parte a „puterii necoercitive”; UE ar trebui să le urmeze exemplul.

3.3.   Diversificarea și reînnoirea modelelor de afaceri

| 3.3.1. | Modelele de afaceri inovatoare pentru industriile europene care utilizează intensiv drepturile de autor ar trebui încurajate în trei direcții:






  (a) | utilizarea tuturor instrumentelor digitale (IA, tehnologia blockchain, volumele mari de date, imprimarea 3D etc.), care oferă posibilitatea de a îmbogăți conținutul bunurilor și serviciilor culturale și modul în care sunt puse la dispoziția consumatorilor; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

(a)

utilizarea tuturor instrumentelor digitale (IA, tehnologia blockchain, volumele mari de date, imprimarea 3D etc.), care oferă posibilitatea de a îmbogăți conținutul bunurilor și serviciilor culturale și modul în care sunt puse la dispoziția consumatorilor;

| (b) | fructificarea oportunităților legate de îmbunătățirea portabilității conținutului în proiectele transfrontaliere; |
| --- | --- |

(b)

fructificarea oportunităților legate de îmbunătățirea portabilității conținutului în proiectele transfrontaliere;

| (c) | identificarea unor mijloace noi de generare a veniturilor (abonamente, plată la vizionare etc.), fără a-i exclude pe consumatorii vulnerabili. |
| --- | --- |

(c)

identificarea unor mijloace noi de generare a veniturilor (abonamente, plată la vizionare etc.), fără a-i exclude pe consumatorii vulnerabili.

| 3.3.2. | „Efectul de propagare” între ICC și mai multe sectoare economice care prezintă o „componentă culturală sau creativă” a fost demonstrat în numeroase studii. La interfața dintre ICC și tehnologiile digitale se află o sursă importantă de inovare, deopotrivă radicală și progresivă. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | De bună seamă, anumite activități culturale, care beneficiază de finanțare publică sau privată, nu ar trebui să se bazeze doar pe obținerea unui profit. Noul program ar trebui să acopere și activități orientate către „non-piață”. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Accesul la finanțare

| 3.4.1. | Un nou mecanism de garantare a fost lansat prin Fondul european pentru investiții strategice, în iunie 2016, pentru a sprijini microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii în ICC în care se constată că le este greu să acceseze împrumuturi în propria lor țară. O sumă inițială, de 121 milioane EUR, a fost planificată pentru acest mecanism nou, care, potrivit estimărilor, va genera 600 de milioane EUR din împrumuturi și alte produse financiare. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | După un început lent, nouă state membre – Spania, Franța, România, Belgia, Republica Cehă, Finlanda, Italia, Luxemburg și Regatul Unit – au semnat acorduri cu Fondul european de investiții (FEI) pentru o capacitate globală de peste 300 milioane EUR de potențiale împrumuturi. În 2017, FEI a decis să suplimenteze această sumă cu 70 milioane EUR. Conform unui raport întocmit de FEI privind utilizarea garanției ICC (martie 2018), 418 „actori” din sectoarele culturale și creative au beneficiat de această facilitate, întrucât li s-au acordat împrumuturi în valoare totală de 76 milioane EUR, ceea ce reprezintă în medie un împrumut de 182 000 EUR pentru fiecare entitate. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | CESE încurajează hotărât autoritățile competente de la nivel național și regional, din zonele urbane și rurale, să promoveze acest mecanism specific, pentru a contribui la dezvoltarea ICC și pentru a atrage investiții și noi întreprinderi în aceste sectoare. Lor le revine responsabilitatea de a evita adâncirea decalajului dintre „orașele inteligente”, în care se concentrează în număr mare ICC (7), și zonele rurale. |
| --- | --- |

3.4.3.

3.5.   Aspecte sociale

| 3.5.1. | Datele disponibile în unele state membre evidențiază condiții de muncă și sociale inechitabile și nesatisfăcătoare: ore neplătite, ore suplimentare efectuate regulat, contracte temporare, muncă nevoluntară cu fracțiune de normă, condiții precare de sănătate și siguranță, investiții insuficiente în formare, disparități de gen (8), absența diversității etnice, hărțuire sexuală, un nivel scăzut de protecție socială, precum și mobilitate insuficientă, din cauza dublei impuneri și a dificultăților întâmpinate în obținerea vizelor de către resortisanții țărilor terțe.
  Unele state membre au pus în aplicare cerințe sociale la care ICC trebuie să răspundă pentru a fi în măsură să acceseze finanțarea UE, sprijinind astfel modelul social european, în conformitate cu rolul jucat, eventual, de finanțarea din fonduri publice. |
| --- | --- |

3.5.1.

Unele state membre au pus în aplicare cerințe sociale la care ICC trebuie să răspundă pentru a fi în măsură să acceseze finanțarea UE, sprijinind astfel modelul social european, în conformitate cu rolul jucat, eventual, de finanțarea din fonduri publice.

| 3.5.2. | Ar trebui să fie încurajat dialogul social la nivel național, pentru găsirea unor soluții adecvate de îmbunătățire a situației. La nivelul UE, sunt necesare mai multe studii independente pe tema condițiilor de muncă în ICC, pentru a inspira politici reînnoite. Rezultate recente arată că, de exemplu, criteriul „ocupației” ar putea fi mai eficient decât cel al „sectorului”, deoarece numai 30,7 % din locurile de muncă „creative” sunt situate în sectoare din cadrul ICC (9)! |
| --- | --- |

3.5.2.

3.5.3   Clusterele și rețelele

Clusterele regionale joacă un rol esențial în promovarea unor noi modele de colaborare și parteneriate transfrontaliere. Noul program ar trebui să încurajeze crearea de noi clustere și rețele regionale pentru ICC, precum și încheierea unor parteneriate fructuoase între clusterele și rețelele existente (Emilia-Romagna, Hamburg, Milano ș.a.m.d.), care ar putea stimula extinderea și cele mai bune practici.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 13, 15.1.2016, p. 83, NAT/738 (JO C 440, 6.12.2018, p. 27), SOC/590 (JO C 62, 15.2.2019, p. 148).

1

(2)  Industriile esențiale mari, care utilizează intensiv drepturile de autor, includ nouă sectoare: presa și literatura, muzica, opera și producția teatrală, producția cinematografică și video, fotografia, software-ul și bazele de date, artele vizuale și grafice, publicitatea și artele, organizațiile de gestionare colectivă a drepturilor de autor.

2

(3)  „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale”, JOIN(2016) 29 final.

3

(4)  Citat preluat din documentul de dezbatere al Președinției bulgare: „Calea de urmat: viziune pe termen lung privind contribuția culturii la UE după 2020”, 27 aprilie 2018.

4

(5)  A se vedea punctul 4.6 din Avizul CESE JO C 13, 15.1.2016, p. 83.

5

(6)  Diversity and the film industry: An analysis of the 2014 UIS Survey on Feature Film Statistics [Diversitatea și industria filmului: O analiză a anchetei UIS din 2014 privind statisticile legate de lungmetraje], martie 2016, p. 31.

6

Diversity and the film industry: An analysis of the 2014 UIS Survey on Feature Film Statistics

(7)  64 % din locurile de muncă creative se regăsesc în zonele urbane; J. Vlegels, W. Ysebaert, Creativiteit, diversiteit en werkomstandigheden: een analyse van de drietand van culturele en creative arbeid in België (Creativitate, diversitate și condiții de muncă: o analiză a celor trei aspecte ale triadei muncii culturale și creative în Belgia), Sociologos 39, p. 241.

7

Creativiteit, diversiteit en werkomstandigheden: een analyse van de drietand van culturele en creative arbeid in België

Sociologos

(8)  Cf. Cadrul de acțiune pentru egalitatea de gen al Comitetului pentru dialog social în sectorul audiovizual.

8

(9)  J. Vlegels, W. Ysebaert, Sociologos 39, pp. 210-241.

9

Sociologos

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/94 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/94

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele minime pentru reutilizarea apei (program continuu)

[COM(2018) 337 final]

(2019/C 110/18)

| Raportor: | Mindaugas MACIULEVIČIUS |
| --- | --- |

Raportor:

Mindaugas MACIULEVIČIUS

| Sesizare | Parlamentul European, 2.7.2018
  Consiliu, 26.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 19.9.2017 |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 27.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 140/1/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 2.7.2018

Consiliu, 26.6.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

19.9.2017

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

27.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

140/1/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Această propunere este o inițiativă oportună și pozitivă a Comisiei Europene. Regulamentul propus va încuraja mult dezvoltarea unor resurse de apă sigure și suplimentare pentru irigații agricole – apă care poate fi prelucrată pentru a deveni utilizabilă în agricultură și poate, de asemenea, atunci când este cazul, avea un conținut valoros de nutrienți utili, precum și materie organică adecvată care îmbogățește solul. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Valoarea adăugată a acestor resurse va elimina în primul rând presiunea actuală asupra rezervelor de apă potabilă, dar va și facilita atât investițiile publice, cât și pe cele private în crearea acestor resurse de apă suplimentare. Aceste infrastructuri separate și specifice de tratare și alimentare pentru uz agricol se vor adăuga la sursele și infrastructurile de alimentare existente, care, reprezentând servicii esențiale, se pot afla, în funcție de țara respectivă, în responsabilitatea statului, a orașului sau a unei entități private. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută această propunere de regulament ca pe o completare utilă la realizarea intențiilor Directivei-cadru privind apa și, de asemenea, ca pe o contribuție la pachetul privind economia circulară. Acest regulament va încuraja utilizarea într-un mod mai durabil a resurselor de apă existente și va spori încrederea consumatorilor în siguranța produselor agricole vizate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În prezent, consumatorii nu cunosc diferențele între standardele privind reutilizarea apei care există între statele membre și mulți dintre aceștia nu știu că apa recuperată este utilizată pe scară largă în irigații. De vreme ce acest regulament prevede o abordare coerentă bazată pe o consultanță științifică solidă, el poate fi considerat o piatră de temelie necesară în politica privind siguranța alimentară. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Contrar impresiei create de titlul general al regulamentului, fondul efectiv al propunerii se concentrează puternic pe reutilizarea apelor uzate urbane pentru irigații. Deși acest lucru este menționat în expunerea de motive la regulament, se recomandă să se acorde mai multă importanță acestui obiectiv în vederea reducerii la minimum a îngrijorărilor legate de ignorarea oportunităților de reutilizare industrială și casnică. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Deși nu face obiectul regulamentului, potențialul de reutilizare a apei pentru realimentarea stratului acvifer rămâne un aspect de interes; ar trebui efectuate analize tehnice suplimentare, în vederea soluționării problemelor complexe identificate în evaluarea de impact. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pentru ca acest regulament să aibă impactul maxim preconizat, Comitetul recomandă cu tărie să se aplice în toate statele membre politici eficiente privind resursele de apă și un regim de asumare activă a răspunderii și de aplicare a legii. În special, ar trebuie să se garanteze că interdicțiile de captare ilegală a apei sunt respectate mai bine. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Există argumente economice valide în favoarea necesității unor investiții de capital pentru crearea infrastructurilor care servesc la reutilizarea apei, construirea acestora urmând să fie finanțată cu ajutorul fondurilor structurale, în special Fondul pentru dezvoltare rurală și Fondul de coeziune. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Deși este de așteptat ca impactul asupra concurenței cu importurile din țări terțe să fie neutru, CESE îndeamnă Comisia să profite de această ocazie și să utilizeze procesul de elaborare a standardelor la nivelul UE, în colaborare cu Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară, pentru a-și consolida poziția în cadrul dezbaterilor internaționale de stabilire a standardelor de reutilizare a apei, astfel încât și importurile din țări terțe să se conformeze. CESE a pledat în mod sistematic pentru coerența standardelor internaționale în agricultură și acest regulament poate stabili un criteriu de referință global pentru reutilizarea apei (1). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Introducere

| 2.1. | Din cauza schimbărilor climatice și a creșterii cererii, multe regiuni ale UE se confruntă deja cu stresul hidric (2), deficitul de apă și problemele de calitate a apei afectând deja o treime din teritoriul UE pe tot parcursul anului (3). În avize anterioare, Comitetul a subliniat aceste preocupări, a îndemnat la mai multe investiții în epurarea apelor uzate în vederea reutilizării și a subliniat că încheierea cu succes a ciclului apei nu mai apare ca un obiectiv nerealist (4). O mare parte a resurselor de apă este utilizată pentru irigații agricole, în special în statele membre din sud, unde produsele agricole au o contribuție economică semnificativă. Scopul acestui regulament nu este de a extinde suprafața irigată deja, ci de a utiliza resursele de apă existente într-un mod mai sigur și mai eficient. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Menținerea încrederii consumatorilor în aprovizionarea cu alimente și în sistemul de reglementare și de inspecție care garantează siguranța alimentelor reprezintă, în mod evident, una dintre principalele priorități ale Uniunii. Prezentul regulament va spori certitudinea în acest domeniu în care standardele actuale variază considerabil între statele membre. Prezentul regulament ar putea crește cantitatea de apă disponibilă pentru irigații cu 4,9 miliarde de m3 pe an, reducând cu peste 5 % stresul hidric în general. Acesta va garanta siguranța apei recuperate și va asigura un nivel înalt de protecție a sănătății umane și animale și a mediului. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Se poate considera că prezentul regulament consolidează economia circulară, sporește securitatea alimentară în UE și contribuie la sănătatea publică. El abordează în mod direct necesitatea de a stabili cerințe minime armonizate cu privire la calitatea apei recuperate, din care cea mai mare parte este utilizată în agricultură. Se asigură o mai mare transparență publică prin cerința de a pune la dispoziție online informații adecvate și actualizate privind reutilizarea apei. În plus, propunerea de regulament contribuie la punerea în aplicare de către UE a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și, în special, a ODD 6 privind apa curată și salubritatea. Ea completează propunerea Comisiei privind o nouă politică agricolă comună contribuind la o mai bună gospodărire a apelor în agricultură, fermierii având acces la o alimentare cu apă mai durabilă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Trebuie remarcat că prezentul regulament este prezentat ca parte dintr-un program continuu și că intenția pe termen lung este de a lua în considerare și alte domenii de reutilizare a apei. Totuși, regulamentul de față pune accent în mod deosebit și abordează aproape exclusiv prelucrarea apelor uzate urbane deja tratate pentru a permite utilizarea lor la diverse forme de irigații agricole. Reutilizarea casnică și cea industrială nu intră în domeniul de aplicare al prezentei propuneri și, într-o anumită măsură, sunt acoperite deja, de exemplu în directiva privind tratarea apelor uzate urbane, în prezent în curs de revizuire (5). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 3.1. | Propunerea de regulament face parte dintr-o abordare integrată a gospodăririi apelor pentru tratarea problemei grave și din ce în ce mai importante a stresului hidric de la nivelul UE. Pe lângă măsurile de economisire și de utilizare eficientă a apei, apele tratate provenite de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane pot contribui la asigurarea unei surse de alimentare alternative și fiabile. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Reutilizarea apei în general are un impact mai mic asupra mediului decât alte surse alternative de alimentare cu apă și poate oferi o serie de beneficii ecologice, economice și sociale. Regulamentul se axează pe reutilizarea apei pentru irigații agricole, care, în prezent, consumă, în total, aproximativ un sfert din apa dulce captată în UE. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pe lângă statele membre, regulamentul va fi direct aplicabil și operatorilor economici, putând să stimuleze dezvoltarea și introducerea de tehnologii ecologice. Propunerea stabilește cerințe minime pentru calitatea și monitorizarea apei recuperate, introduce sarcini esențiale de gestionare a riscurilor și oferă o abordare armonizată a reutilizării apelor pentru irigații în UE. Propunerea stabilește, în mod specific, următoarele: |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | cerințe minime de calitate a apei recuperate și de monitorizare, care să acopere elementele microbiologice (de exemplu, nivelurile bacteriei E. coli) și cerințe minime de monitorizare pentru monitorizarea de rutină și monitorizarea de validare. Acestea vor garanta că apa recuperată produsă în conformitate cu propunerea de regulament este sigură pentru irigații; |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | sarcinile esențiale de gestionare a riscurilor adaugă un nivel suplimentar de protecție pe lângă cerințele minime, și anume identificarea oricărui risc suplimentar care trebuie să fie eliminat pentru ca apa să fie reutilizată în siguranță. Acest lucru implică, în primul rând, ca operatorul stației de recuperare să elaboreze un plan de gestionare a riscurilor legate de reutilizarea apei, necesar pentru emiterea unei autorizații de către autoritatea competentă, care va fi revizuită cel puțin o dată la cinci ani; |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | creșterea transparenței. Noile norme în materie de transparență impun ca cetățenii să primească informații online, într-o manieră ușor de utilizat, cu privire la reutilizarea apei în statele lor membre. Va fi necesar un act de punere în aplicare care să stabilească norme detaliate cu privire la formatul și prezentarea informațiilor care trebuie furnizate. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.4. | Se preconizează că statele membre vor dezvolta seturi de date, care vor conține informații privind reutilizarea apei, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu, care va prezenta periodic imagini de ansamblu asupra punerii în aplicare a regulamentului la nivelul Uniunii. Prima evaluare este programată la șase ani de la intrarea în vigoare a regulamentului. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Trebuie remarcat că propunerea de regulament nu impune ca statele membre să efectueze o epurare a apelor uzate pentru irigații. Obiectivul principal al acestuia este de a crea încredere în rândul diverselor părți implicate – autoritățile de gestionare a apei, fermieri, investitori și consumatorii – că au fost aplicate în mod consecvent cele mai înalte standarde de siguranță în furnizarea apei utilizate pentru irigații. Acest lucru va reprezenta un progres considerabil față de practica actuală. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În evaluarea de impact și în documentația de cercetare care o însoțește există o analiză detaliată a aspectelor tehnice, în special în ceea ce privește detectarea, standardele de siguranță și parametrii de prag. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații generale

| 4.1. | Comitetul sprijină categoric prezentul regulament menit să contribuie la atenuarea presiunilor generate de schimbările climatice și să reprezinte o completare utilă la punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa (DCA) și la economia circulară în general. Comitetul ia act de exemplele pozitive de reutilizare pe scară largă a apei în combinație cu producția agricolă, în special Ciprul și Israelul, unde, în prezent, aproape 90 % din apele uzate epurate sunt reutilizate. Comitetul se întreabă dacă în regulamentul privind utilizarea apei n-ar trebui să se ia în considerare și recuperarea căldurii din apă, înainte de a o canaliza către instalația de epurare. Instalarea unor astfel de echipamente ar trebui să se facă în locuințele unifamiliale și multifamiliale, piscine și hoteluri. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Propunerea de regulament recunoaște prioritatea măsurilor de economisire și de utilizare eficientă a apei în ierarhia gospodăririi apelor. Opțiunea de reutilizare voluntară va fi selectată doar atunci când aceasta este relevantă, sigură și eficientă din punctul de vedere al costurilor. Există posibilități considerabile de reutilizare a apei pentru irigații, în special în unele dintre statele membre din sudul UE, unde predomină niveluri modeste; de exemplu, Italia și Grecia reutilizează 5 %, iar Spania 12 %, și este încurajator că nivelul de reutilizare a apei este în creștere constantă. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Comitetul constată că regulamentul are ca obiectiv stabilirea unei abordări uniforme a standardelor de calitate pentru apa destinată reutilizării, în prezent, neexistând armonizare. În general, consumatorii nu știu că există diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește calitatea apei reutilizate pentru irigații. Un standard minim unic va încuraja reutilizarea și investițiile și va garanta o mai mare siguranță pentru consumatori cu privire la aspectele legate de sănătate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | De asemenea, Comitetul constată că preocupările privind agenții patogeni, contaminanți care generează noi îngrijorări, produsele secundare rezultate în urma dezinfecției și rezistența la antibiotice au fost luate în considerare acum (în anexa 2) în raportul tehnic al Centrului Comun de Cercetare (JRC) „Știința în serviciul politicilor”, care analizează în mod detaliat gestionarea riscurilor pentru sănătate și mediu în ceea ce privește reutilizarea apei în irigațiile agricole (6). Acest lucru ar trebui să asigure în cadrul fiecărui proiect în parte protecția solurilor, a apei subterane, a apei potabile și a produselor alimentare. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Există numeroase situații în care resursele convenționale de apă au, în general, prețuri prea mici și nu reflectă costurile de mediu și costul resurselor. În plus, continuă să existe un număr semnificativ de cazuri de captare ilegală a apei din râuri și prin puțuri private. Pentru ca prezentul regulament să aibă impactul maxim dorit, trebuie să se aplice în toate statele membre politici eficiente privind resursele de apă și un regim de asumare activă a răspunderii și de aplicare a legii. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Propunerea de regulament stabilește o procedură de autorizare specifică pentru proiectele de reutilizare a apei. Acest lucru ar trebui să contribuie la o repartizare clară a responsabilităților legate de reutilizarea apei între diferiții actori din ciclul apei. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Comitetul apreciază oportunitatea oferită de regulament, care încurajează adaptarea sau proiectarea unor stații de epurare a apei în scopul reutilizării pentru a facilita fertigarea. Acest lucru înseamnă reținerea în apa prelucrată, în toate condițiile de siguranță, a unor substanțe care, în timpul utilizării casnice și industriale, au pătruns în ciclul de apă: îngrășăminte solubile, cum ar fi azotul și fosforul, precum și materie organică benefică, ce îmbogățește solul. Aceste beneficii suplimentare sunt considerate secundare în raport cu avantajul principal care constă în asigurarea de noi resurse de apă, prin reutilizare. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Trebuie remarcat că termenul „reutilizarea apei” se referă la utilizarea apei care provine din apele uzate (în principal urbane) și care, în urma epurării, dobândește o calitate adecvată pentru utilizarea căreia îi este destinată. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Prezentul regulament se axează, în primul rând, pe asigurarea calității și a siguranței reutilizării apei provenite de la stațiile de epurare a apelor uzate urbane. Acesta nu se referă la reglementarea apei potabile sau la măsurile directe de utilizare eficientă a apei. Cu toate acestea, Comitetul constată că epurarea eficace a apelor uzate și reutilizarea acestora are beneficii ecologice considerabile în comparație cu alte opțiuni. De exemplu, în 2017, seceta a determinat o pierdere estimată de 2 miliarde EUR pentru sectorul agricol din Italia, iar condițiile meteo extreme cu care s-au confruntat mai multe state membre în vara anului 2018 vor contribui probabil la creșterea acestei cifre peste tot în UE. Cu toate acestea, se estimează că reutilizarea apei ar putea acoperi 47 % din toată cererea de irigații din Italia, însă, în prezent, ea se folosește doar într-o măsură extrem de limitată. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Deși potențialul utilizare a apei recuperate în irigațiile agricole predomină în statele membre din sud, stimulentele tehnice și operaționale pe care le va genera acest regulament vor fi benefice în viitor în toată Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Responsabilitatea pentru respectarea standardelor de siguranță alimentară, care, în general, sunt stabilite de UE cu trimitere la Regulamentul privind cerințele generale ale legislației alimentare, revine, în mod corespunzător, statelor membre. Propunerea de regulament va garanta că, în cazul în care apa este reutilizată pentru irigarea culturilor alimentare, siguranța consumatorilor rămâne primordială. Importurile agricole din țările terțe trebuie să respecte legislația UE privind siguranța alimentară, deși, în prezent, nu există cerințe specifice privind practicile de irigare din țările terțe. Se afirmă că standardele comune ale UE ar putea servi drept model pentru țările terțe și, în special, pentru partenerii noștri comerciali bilaterali, deși acest lucru va face obiectul negocierilor la nivel internațional. Atât apele uzate epurate, cât și cele neepurate sunt utilizate deja în mod semnificativ pentru irigații la nivel mondial, inclusiv în multe țări din care UE importă produse agricole. |
| --- | --- |

5.4.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizul CESE pe tema „Agricultura în negocierile comerciale”, punctul 4.3 (JO C 173, 31.5.2017, p. 20).

1

(2)  Stresul hidric apare atunci când cererea de apă depășește cantitatea disponibilă într-o anumită perioadă de timp sau când se restricționează utilizarea apei din cauza calității slabe.

2

(3)  COM(2012) 672 final

3

(4)  Avizul CESE pe tema „Planul pentru salvgardarea resurselor de apă ale Europei” (JO C 327, 12.11.2013, p. 93)

4

(5)  Directiva Consiliului 91/271/CEE din 21 mai 1991 privind tratarea apelor urbane reziduale (JO L 135, 30.5.1991, p. 40).

5

(6)  Publicația JRC: Towards a legal instrument on water reuse at EU level.

6

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/99 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/99

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alinierea obligațiilor de raportare în domeniul politicii de mediu și de modificare a Directivelor 86/278/CEE, 2002/49/CE, 2004/35/CE, 2007/2/CE, 2009/147/CE și 2010/63/UE, a Regulamentelor (CE) nr. 166/2006 și (UE) nr. 995/2010 și a Regulamentelor (CE) nr. 338/97 și (CE) nr. 2173/2005 ale Consiliului

[COM(2018) 381 final – 2018/0205 (COD)]

(2019/C 110/19)

| Raportor: | Vladimír NOVOTNÝ (CZ-I) |
| --- | --- |

Raportor:

Vladimír NOVOTNÝ (CZ-I)

| Consultări | Parlamentul European, 11.6.2018
  Consiliu, 22.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114, 192 alineatul (1), 207 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 17.4.2018 (în anticiparea sesizării) |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 5.10.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 359 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 208/1/2 |

Consultări

Parlamentul European, 11.6.2018

Consiliu, 22.6.2018

Temei juridic

Articolele 114, 192 alineatul (1), 207 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

17.4.2018 (în anticiparea sesizării)

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

5.10.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

359

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

208/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei Europene de aliniere a obligațiilor de raportare în domeniul politicii de mediu și se așteaptă ca aceasta să conducă la creșterea transparenței rapoartelor și redactării acestora, la crearea unui fundament empiric pentru măsurarea eficacității politicilor de mediu și la proceduri simplificate și o sarcină administrativă mai redusă, atât pentru Comisie, cât și pentru statele membre. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE sprijină pe deplin noua abordare a Comisiei Europene privind rapoartele de mediu, care se bazează pe o modernizare substanțială a procedurilor de colectare de date, de raportare și de evaluare ulterioară în materie de mediu, cu ajutorul sistemelor INSPIRE și Copernicus, al transmiterii de date în timp real și al prelucrării electronice a acestora. CESE consideră că propunerea Comisiei este în conformitate cu abordarea privind o mai bună legiferare și cu programul REFIT. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE recomandă utilizarea bazelor de date centrale ale Agenției Europene de Mediu (AEM) pentru interconectarea datelor și informațiilor referitoare la mediu cu datele geografice, economice și sociale și pentru interpretarea exhaustivă a acestora. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază încă o dată necesitatea de a implica organizațiile societății civile în elaborarea și discutarea rapoartelor de mediu în statele membre. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că adaptarea la modificările aduse cerințelor specifice de raportare în materie de mediu funcționează mai bine decât o abordare strict unificată, general aplicabilă, cu condiția păstrării calității datelor și rapoartelor de mediu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este convins că actualizarea rapoartelor de mediu și prelucrarea și evaluarea ulterioară a datelor de mediu vor contribui în mod semnificativ la realizarea obiectivelor prevăzute în Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE face apel la guvernele statelor membre ale UE, la autoritățile și agențiile acestora, la Comisia Europeană și Agenția Europeană de Mediu să își intensifice eforturile pentru a îmbunătăți accesibilitatea, claritatea și valoarea informativă a rapoartelor de mediu și a informațiilor relevante pentru societatea civilă, în ansamblul ei, și pentru organizațiile acesteia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recomandă ca acquis-ul legat de achiziționarea de date, informații și raportări de mediu să fie în continuare evaluat și revizuit periodic în viitor, ca intervalul dintre achiziționarea, prelucrarea și publicarea datelor să fie redus și ca gradul lor de accesibilitate, claritate și transparență să fie îmbunătățit. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE invită organizațiile de mediu să fie mai active în ceea ce privește promovarea sensibilizării opiniei publice față de situația mediului din țările sau regiunile lor și invită Comisia să le încurajeze și să le finanțeze în acest sens. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Documentul Comisiei

| 2.1. | În 2017, Comisia a publicat o evaluare cuprinzătoare privind verificarea adecvării în materie de raportare cu privire la mediu. Evaluarea respectivă a vizat 181 de obligații de raportare care figurează în 58 de acte legislative ale UE din domeniul mediului. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Această analiză transversală și cuprinzătoare cu privire la obligațiile de raportare (1) a fost efectuată pentru a spori transparența, a oferi o bază empirică pentru evaluările viitoare și a simplifica și reduce sarcina administrativă a statelor membre și a Comisiei. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | O evaluare individuală a elementelor de legislație în cauză a indicat că există o marjă de îmbunătățire a raportării în următoarele norme juridice:






  — | Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind zgomotul ambiental (3); |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Directiva 2002/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind zgomotul ambiental (3);

| — | Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind răspunderea pentru mediul înconjurător (5); |
| --- | --- |

—

Directiva 2004/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind răspunderea pentru mediul înconjurător (5);

| — | Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) („Directiva INSPIRE”) – Infrastructura pentru informații spațiale (7); |
| --- | --- |

—

Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) („Directiva INSPIRE”) – Infrastructura pentru informații spațiale (7);

| — | Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și Directiva 92/43/CEE a Consiliului (9) privind păsările și, respectiv, habitatele (10); |
| --- | --- |

—

Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și Directiva 92/43/CEE a Consiliului (9) privind păsările și, respectiv, habitatele (10);

| — | Directiva 2010/63/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11) privind testarea pe animale (12); |
| --- | --- |

—

Directiva 2010/63/UE a Parlamentului European și a Consiliului (11) privind testarea pe animale (12);

| — | Regulamentul (CE) nr. 166/2006 a Parlamentului European și a Consiliului (13) privind Registrul european al emisiilor și transferului de poluanți (E-PRTR) (14); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 166/2006 a Parlamentului European și a Consiliului (13) privind Registrul european al emisiilor și transferului de poluanți (E-PRTR) (14);

| — | Directiva 86/278/CEE a Consiliului (15) privind nămolurile de epurare; |
| --- | --- |

—

Directiva 86/278/CEE a Consiliului (15) privind nămolurile de epurare;

| — | Regulamentul (UE) nr. 995/2010 a Parlamentului European și a Consiliului (16) privind lemnul; |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 995/2010 a Parlamentului European și a Consiliului (16) privind lemnul;

| — | Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (17) (CITES); |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului (17) (CITES);

| — | Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului (18) privind aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT). |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului (18) privind aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT).

În prezent, este în curs de desfășurare un proces de aliniere a actualelor propuneri ale Comisiei Europene, prezentate în 2018, referitoare la apa potabilă, poluanții organici persistenți, reutilizarea apei reziduale și produsele de plastic de unică folosință.

| 2.4. | Pe baza acestei evaluări, au fost elaborate o propunere de aliniere a actelor legislative referitoare la rapoartele de mediu și un plan detaliat de punere în aplicare a amendamentelor propuse. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Scopul propunerii este de a optimiza actualele obligații privind raportarea, transparența și monitorizarea punerii în aplicare, după cum prevede legislația UE, respectând, în același timp, principiile necesității, subsidiarității și proporționalității. Propunerea urmărește, de asemenea, alinierea cerințelor prevăzute de legislația în materie și îmbunătățirea bazei empirice pentru punerea în aplicare a politicilor UE. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Propunerea cuprinde măsuri pentru îmbunătățirea transparenței și subsidiarității (în opt acte juridice), pentru simplificarea sau excluderea obligațiilor de raportare (în șapte acte juridice), pentru alinierea termenelor de raportare (în trei acte juridice), pentru simplificarea situațiilor generale la nivelul UE și clarificarea rolurilor instituțiilor UE (în opt acte juridice) și pentru pregătirea în vederea viitoarelor evaluări (în cinci acte juridice). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Propunerea contribuie la garantarea faptului că publicul are acces, la nivel național, la informații de mediu clare. Aceasta va oferi cetățenilor o vedere de ansamblu asupra evenimentelor din domeniul mediului din întreaga Europă și va sprijini autoritățile publice naționale în abordarea aspectelor transfrontaliere. Propunerea ar trebui, de asemenea, să reducă sarcina statelor membre, să consolideze subsidiaritatea și să îmbunătățească nivelul de informare al opiniei publice privind punerea în aplicare. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de aliniere a obligațiilor de raportare din domeniul mediului (19), ca o etapă fundamentală pe calea modernizării generale a modului în care sunt elaborate și transmise rapoartele de mediu. Comitetul sprijină utilizarea sistemelor INSPIRE și Copernicus, a instrumentelor electronice de prelucrare a datelor și de transmitere de date în timp real și, în ceea ce privește comunicarea, trecerea de la rapoartele oficiale în format scris la elaborarea unor baze de date centrale dinamice, la nivelul Comisiei Europene și al Agenției Europene de Mediu. Luând în considerare punctul de vedere al Comisiei și textul propunerii de regulament, CESE constată, de asemenea, că modificările sunt pur procedurale și nu aduc schimbări substanțiale diferitelor documente juridice referitoare la selectarea indicatorilor de mediu, la lista substanțelor reglementate și la limitele acestora. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În opinia CESE, simplificarea și alinierea procedurilor de redactare și de transmitere a rapoartelor de mediu vor contribui la eficiența și transparența acestora. CESE se așteaptă ca propunerea să reducă sarcina și costurile cu privire la cerințele de raportare stabilite în legislația UE în materie de mediu și să ducă la o scădere semnificativă a intervalului dintre obținerea și publicarea datelor. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că este esențial să se îmbunătățească nu numai disponibilitatea rapoartelor, ci și claritatea lor și a informațiilor, pentru segmente ample ale societății civile. Comitetul reiterează rolul esențial jucat de societatea civilă, nu numai în calitate de utilizator de informații din domeniul mediului, ci și de participant activ la colectarea, compilarea și discutarea acestor informații și rapoarte. În acest context, CESE subliniază importanța evaluării impactului asupra mediului și a implicării societății civile în discuțiile pe această temă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Propunerea de a revizui o serie de acte legislative existente se încadrează în Programul Comisiei privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT (20)). CESE a adoptat aviz privind Programul REFIT (21), în care și-a exprimat îngrijorarea cu privire la deficiențele identificate în cadrul evaluărilor impactului asupra mediului și a subliniat necesitatea unei evaluări integrate și echilibrate a dimensiunilor socială, economică și de mediu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În avizul său pe tema „Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE” (22), CESE a subliniat importanța implicării societății civile în procesul de luare a deciziilor și de revizuire; aceasta se aplică, în egală măsură, și revizuirii legislației privind raportarea cu privire la mediu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Propunerea Comisiei Europene cuprinde trimiteri la Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului (23) privind accesul publicului la informațiile despre mediu și la Directiva 2007/2/CE privind informațiile spațiale, și asigură coerența cu cerințele acestor directive. CESE a adoptat avizul „Accesul la justiție la nivel național în raport cu măsurile de punere în aplicare a legislației de mediu a UE” (24), în care se subliniază importanța Convenției privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziilor și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE atrage atenția asupra faptului că, deși propunerea Comisiei se referă numai la raportarea de mediu conform legislației UE, aceasta se realizează cu precădere în mod voluntar, la nivelul întreprinderilor, sindicatelor, orașelor, municipalităților sau al altor organisme și organizații ale societății civile. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Exemple de astfel de activități voluntare, inclusiv rapoarte de mediu, sunt: Inițiativa de Raportare Globală (Global Reporting Initiative, GRI), cu raportare la nivelul societăților comerciale; rapoarte ale unor asociații comerciale, cum ar fi inițiativa „Responsible care” (Responsible Care Initiative, CEFIC) în industria chimică și rapoartele CSR (privind responsabilitatea socială a întreprinderilor), care includ adesea elemente de mediu. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Evaluările de impact asupra mediului și informațiile aferente sunt, de asemenea, puse la dispoziția publicului, ca parte a sistemelor de management de mediu SMM și EMAS. |
| --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Rolul activ al organizațiilor societății civile în examinarea rapoartelor în aceste contexte și-a dovedit de mult timp utilitatea, contribuind la creșterea încrederii societății civile, pe de o parte, și a întreprinderilor, pe de altă parte. La nivel local și internațional, procedurile de evaluare a impactului asupra mediului se aplică și în domeniul informațiilor cu privire la mediu. |
| --- | --- |

3.7.3.

4.   Observații specifice

4.1.   Îmbunătățirea transparenței și a subsidiarității

CESE consideră că propunerea Comisiei Europene sporește transparența și îmbunătățește accesul publicului la informațiile despre mediu, respectând, în același timp, principiul subsidiarității.

4.2.   Simplificarea sau eliminarea obligațiilor de raportare

CESE este de părere că, pentru reducerea sarcinilor administrative, ar fi util să se simplifice sau să se găsească un substitut adecvat pentru procesul de furnizare a informațiilor sub formă de text, cu o orientare mai clară pe facilitarea accesului public la informații. CESE solicită Comisiei Europene să ia măsuri pentru a stabili o serie de indicatori sintetici de mediu esențiali, care să fie clari pentru publicul larg din toate țările UE. În acest fel, va fi mai ușor să se obțină o opinie privind protecția mediului în țara sau în regiunea respectivă și să se lanseze inițiative de introducere a unor schimbări în bine.

4.3.   Alinierea calendarului raportării

CESE sprijină raționalizarea termenelor-limită pentru transmiterea de hărți acustice și pentru planurile de acțiune în temeiul Directivei 2002/49/CE (25), alocarea unui timp suficient pentru consultarea publică și consolidarea participării societății civile la examinarea sau revizuirea planurilor de acțiune. CESE sprijină stabilirea unor acorduri similare în alte acte legislative, cu condiția să nu se reducă calitatea și disponibilitatea datelor și a rapoartelor de mediu.

4.4.   Simplificarea situațiilor generale la nivelul UE/clarificarea rolurilor instituțiilor

În opinia CESE, este necesar să se clarifice și să se specifice mai concret care ar fi rolul Comisiei și al Agenției Europene de Mediu în procesele de raportare.

4.5.   Pregătirea pentru evaluări viitoare

CESE salută faptul că evaluarea efectuată de Comisia Europeană a scos la iveală o serie de suprapuneri, verigi lipsă și elemente neesențiale, atât în structura datelor și cerințelor de raportare și în dispozițiile referitoare la frecvența acestora, cât și alte deficiențe sub aspectul eficienței. CESE este convins că, în viitor, vor putea fi identificate și alte probleme. Prin urmare, recomandă efectuarea unei evaluări periodice a modului de funcționare a acquis-ului în acest domeniu. Comisia ar trebui să realizeze evaluări și să solicite statelor membre să furnizeze informațiile necesare acestor evaluări. În avizul său SC/045 pe tema „O reglementare care să facă față viitorului” (26), CESE a formulat o serie de recomandări privind modul în care ar trebui să se procedeze în raport cu viitoarea legislație.

4.6.   Datele în context

CESE recomandă ca bazele de date centrale ale Agenției Europene de Mediu să fie astfel concepute, încât informațiile și datele de mediu să fie corelate cu date geografice, economice și sociale care să permită o interpretare cuprinzătoare și obiectivă a acestora. CESE salută faptul că Comisia Europeană acționează pentru introducerea unor reglementări mai bune cu scopul de a reduce sarcina administrativă aferentă revizuirii obligațiilor de raportare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 166/2006 privind înființarea Registrului European al Poluanților Emiși și Transferați (E-PRTR), în ceea ce privește obligațiile cu importanță redusă. În același timp, CESE atrage atenția asupra necesității de a respecta principiul confidențialității în ceea ce privește anumite secrete comerciale; acest fapt nu ar trebui să creeze o barieră în calea transparenței și disponibilității rapoartelor și datelor referitoare la mediu.

4.7.   Unele modificări selective

CESE consideră că, în viitor, modificările propuse ar trebui adaptate la particularitățile dispozițiilor juridice care introduc obligații privind raportarea de mediu și să nu fie reglementate printr-o abordare unificată și universal aplicabilă. De asemenea, CESE sprijină armonizarea termenelor de raportare prevăzute în Directiva 2009/147/CE (Directiva privind păsările) și Directiva 92/43/CEE (Directiva privind habitatele).

4.8.   Încurajarea unei implicări active a opiniei publice în aspectele de mediu

CESE invită organizațiile de mediu să fie mai active în ceea ce privește promovarea sensibilizării opiniei publice față de situația mediului din țările sau regiunile respective și invită Comisia să le încurajeze și să le finanțeze în acest sens.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  SWD(2017) 230.

1

(2)  JO L 189, 18.7.2002, p. 12.

2

(3)  SWD(2016) 454.

3

(4)  JO L 143, 30.4.2004, p. 56.

4

(5)  SWD(2016) 121.

5

(6)  JO L 108, 25.4.2007, p. 1.

6

(7)  COM(2016) 478 și SWD(2016) 273.

7

(8)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

8

(9)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

9

(10)  SWD(2016) 472 final.

10

(11)  JO L 276, 20.10.2010, p. 33.

11

(12)  COM(2017) 631 și SWD(2017) 353.

12

(13)  JO L 33, 4.2.2006, p. 1.

13

(14)  SWD(2017) 711.

14

(15)  JO L 181, 4.7.1986, p. 6.

15

(16)  JO L 295, 12.11.2010, p. 23.

16

(17)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

17

(18)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

18

(19)  COM(2018) 381 final – 2018/0205 (COD).

19

(20)  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/evaluating-and-improving-existing-laws/refit-making-eu-law-simpler-and-less-costly_ro

20

(21)  Avizul CESE „Programul REFIT” (JO C 230, 14.7.2015, p 66).

21

(22)  Avizul CESE „Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE” (JO C 345, 13.10.2017, p. 114).

22

(23)  JO L 41, 14.2.2003, p. 26.

23

(24)  Avizul CESE „Accesul la justiție la nivel național în raport cu măsurile de punere în aplicare a legislației de mediu a UE” (JO C 129, 11.4.2018, p. 65).

24

(25)  Directiva 2007/2/CE.

25

(26)  Avizul CESE „O reglementare care să facă față viitorului” (JO C 487, 28.12.2016, p. 51).

26

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/104

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul european pentru afaceri maritime și activități pescărești și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 508/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

[COM(2018) 390 final – 2018/0210 (COD)]

(2019/C 110/20)

| Raportor: | domnul Brian CURTIS (UK-II) |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Brian CURTIS (UK-II)

| Sesizarea Consiliului | 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Sesizarea Parlamentului European | 2.7.2018 |
| Temei juridic | Articolul 42, articolul 43 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1), articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2) și articolele 304 și 349 din TFUE |
| | |
| Decizia Biroului | 22.5.2018 (în anticiparea sesizării) |
| | |
| Secțiunea competentă | Agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 27.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 214/1/3 |

Sesizarea Consiliului

12.7.2018

Sesizarea Parlamentului European

2.7.2018

Temei juridic

Articolul 42, articolul 43 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1), articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2) și articolele 304 și 349 din TFUE

Decizia Biroului

22.5.2018 (în anticiparea sesizării)

Secțiunea competentă

Agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

27.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

214/1/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută propunerea Comisiei, care oferă un sistem mai flexibil pentru statele membre, respectând prioritățile lor strategice, și urmărește să sprijine un model de afaceri durabil pentru pescari și să mențină competitivitatea sectorului pescuitului. În special, CESE solicită aprobarea rapidă, un mecanism de finanțare mai accesibil și un sistem de sancțiuni mai proporțional și armonizat. Societatea civilă organizată și platformele regionale ale părților interesate ar trebui implicate în fiecare etapă a procesului, de la elaborarea planurilor naționale până la punerea în aplicare și la evaluarea finală. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că bugetul actual al FEAMAP ar trebui să fie menținut (6,4 miliarde EUR). Acest lucru este esențial pentru realizarea modificărilor și îmbunătățirilor radicale solicitate de Uniunea Europeană pentru sectorul pescuitului. În special, ar trebui remarcat faptul că actualul FEAMAP se ridică la 0,6 % din CFM 2014-2020, ceea ce înseamnă că orice reducere a finanțării va avea un impact neglijabil asupra bugetului general al UE, dar poate avea consecințe negative pentru numeroase regiuni de coastă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE observă că propunerea Comisiei nu se bazează pe o evaluare detaliată a impactului economic și social. Acest neajuns este agravat de faptul că sectorul pescuitului este în criză de peste 20 de ani. Prin urmare, Comitetul solicită implicarea timpurie a Comisiei Europene (în special a DG EMPL) și activarea proceselor de dialog social sectorial, în scopul identificării celor mai potrivite măsuri pentru a compensa impactul economic și social. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază că acvacultura și economia albastră sunt încă foarte departe de a compensa pierderea întreprinderilor și a locurilor de muncă. Comitetul încurajează Comisia și statele membre să instituie un mecanism simplificat atât pentru noile proiecte de acvacultură, cât și pentru modernizarea celor existente. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Noul FEAMAP ar trebui să acorde prioritate dimensiunii sociale, pentru a consolida și a finanța măsuri de promovare și sprijinire a dialogului social, a siguranței, a condițiilor de muncă, a consolidării capacităților, îmbunătățind competențele lucrătorilor și facilitând „schimbul de generații”. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comitetul încurajează Comisia Europeană și statele membre să adopte acțiuni mai stricte prin punerea în aplicare a trasabilității depline a importurilor, atât din perspectiva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), cât și din cea a siguranței alimentare. Lupta împotriva oricărei forme de sclavie și exploatare la bord sau în timpul prelucrării la țărm ar trebui să fie o piatră de temelie a strategiei UE privind pescuitul la nivel mondial și guvernanța oceanelor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă finanțarea de nave noi care să le înlocuiască pe cele vechi, cu condiția ca flota în cauză să nu aibă capacitate excedentară și ca speciile vizate să fie pescuite la nivelurile de producție maximă durabilă (MSY). Această măsură ar trebui să includă utilizarea unor motoare mai durabile și mai eficiente, pentru a reduce emisiile de CO2 și a garanta siguranța echipajului. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Comitetul recomandă să se mențină criteriile actuale pentru furnizarea de sprijin financiar și despăgubiri în cazul încetării definitive sau temporare a activităților de pescuit. Este important ca atât pescarii, cât și proprietarii de nave de pescuit să poată beneficia de aceste instrumente financiare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul sprijină propunerea de măsuri specifice în favoarea micului pescuit costier, care reprezintă un factor vital pentru mijloacele de trai și pentru patrimoniul cultural al multor comunități de coastă. Cu toate acestea, pentru a sprijini un model de afaceri durabil pentru pescuitul la scară mică, este important, de asemenea, să se stabilească măsuri de conservare și măsuri tehnice adaptate acolo unde acesta este mai răspândit (de exemplu, în Marea Mediterană). Astfel de măsuri ar trebui adaptate la diferitele forme de pescuit și la caracteristicile biologice ale fiecărei mări. CESE consideră că colectarea de date și controlul și punerea în aplicare eficace sunt condiții prealabile esențiale pentru o gestionare responsabilă a activităților pescărești, care să sporească beneficiile sociale și economice pentru pescari și comunitățile locale. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Introducere și metodologie

| 2.1. | Noul Fond european pentru afaceri maritime și activități pescărești (FEAMAP) face parte din cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027. FEAMAP este un instrument esențial pentru sprijinirea realizării obiectivelor politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), pentru încurajarea punerii în aplicare a politicii maritime a Uniunii și pentru consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor, în special în cadrul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că noul buget pe termen lung al UE este un factor crucial pentru dezvoltarea durabilă, pentru creștere și coeziune și, la modul mai general, pentru viitorul Europei. Din acest motiv, avizul este strâns legat de toate celelalte avize care analizează fonduri specifice din cadrul noului CFM 2021-2027 (1). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Sinteza propunerii

| 3.1. | Noul FEAMAP 2021-2027 se va concentra pe patru priorități:






  — | promovarea activităților pescărești durabile și a conservării resurselor biologice marine; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

promovarea activităților pescărești durabile și a conservării resurselor biologice marine;

| — | contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și durabile; |
| --- | --- |

—

contribuția la securitatea alimentară în Uniune prin intermediul unei acvaculturi și al unor piețe competitive și durabile;

| — | facilitarea dezvoltării unei economii albastre durabile și stimularea prosperității comunităților costiere; |
| --- | --- |

—

facilitarea dezvoltării unei economii albastre durabile și stimularea prosperității comunităților costiere;

| — | consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării durabile a mărilor și oceanelor. |
| --- | --- |

—

consolidarea guvernanței internaționale a oceanelor și asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării durabile a mărilor și oceanelor.

| 3.2. | Noul buget al FEAMAP va fi de 6,14 miliarde EUR, în prețuri curente. Resursele sunt în principal împărțite între gestiunea partajată și cea directă. 5,31 miliarde EUR sunt alocate în regim de gestiune partajată cu statele membre iar 0,83 miliarde EUR sunt alocate în regim de gestiune directă de către Comisia Europeană. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Propunerea Comisiei vizează depășirea limitărilor FEPAM 2014-2020 și stabilirea unui sistem de finanțare capabil să facă față noilor provocări în cadrul obiectivelor de dezvoltare durabilă. Principalele caracteristici ale noului FEAMAP sunt următoarele: |
| --- | --- |

3.3.

3.3.1.   Simplificarea

FEPAM 2014-2020 are la bază o descriere rigidă a posibilităților de finanțare și a normelor de eligibilitate, ceea ce a complicat punerea sa în aplicare de către statele membre și beneficiari. FEAMAP 2021-2027 oferă o gamă mai largă de posibilități, prin care statele membre pot dirija sprijinul către prioritățile lor strategice. În special, regulamentul descrie diferite domenii de sprijin pentru fiecare prioritate în parte, oferind un cadru flexibil de punere în aplicare. Statele membre își vor elabora programul indicând metodele cele mai potrivite pentru realizarea priorităților. Ele vor beneficia de flexibilitate în ceea ce privește normele de eligibilitate.

3.3.2.   Alinierea cu alte fonduri UE

În noul CFM, normele aplicabile tuturor fondurilor sunt stabilite într-un Regulament privind dispozițiile comune (RDC). În special, vor fi dezvoltate sinergii specifice cu alte fonduri (FEDR, FSE etc.).

3.3.3.   Condiționalitate

În conformitate cu Conferința ONU privind dezvoltarea durabilă (Rio+20) și cu ODD nr. 14 privind conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, UE se angajează să promoveze o economie albastră durabilă, să conserve resursele biologice și să atingă o stare ecologică bună, să interzică anumite forme de subvenții pentru pescuit care contribuie la supracapacitate și la pescuitul excesiv, să elimine subvențiile care contribuie la pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și să renunțe la introducerea unor astfel de subvenții. Din acest motiv, regulamentul stabilește restricții și condiții („operațiuni neeligibile”) pentru a evita impactul negativ asupra conservării resurselor piscicole.

3.3.4.   Accent pe performanță

Performanța sprijinului FEPAM va fi evaluată pe baza unor indicatori. Statele membre vor prezenta un raport privind progresele înregistrate în ceea ce privește etapele și obiectivele-țintă stabilite. Comisia va efectua o revizuire anuală a performanței, pe baza rapoartelor de performanță elaborate de statele membre, revizuire care va permite detectarea timpurie a problemelor potențiale legate de punerea în aplicare și luarea de măsuri corective.

3.3.5.   Durabilitatea ecologică, socială și economică

Activitățile de pescuit și acvacultură durabile se află printre obiectivele principale ale PCP. În concordanță cu un concept general de durabilitate, ar trebui să fie urmărite și beneficiile economice, sociale și privind ocuparea forței de muncă. Producția maximă durabilă (MSY) va rămâne principala metodă pentru asigurarea pescuitului durabil. Se va acorda sprijin pentru trecerea la activități mai durabile. Compensarea pentru încetarea extraordinară a activităților de pescuit se va acorda numai în cazul în care impactul acestor circumstanțe asupra pescarilor este semnificativ (2). Micul pescuit costier, regiunile ultraperiferice, schimbul de generații, educația și formarea profesională, precum și securitatea și sănătatea la locul de muncă vor beneficia fiecare de o atenție și un sprijin special în cadrul noului FEAMAP. Obligația de debarcare ar putea rămâne un aspect critic din cauza implicațiilor sale financiare imense. Din acest motiv, FEAMAP va sprijini inovarea și investițiile care contribuie la punerea în aplicare a obligației de debarcare, cum ar fi investițiile în unelte de pescuit selective, în îmbunătățirea infrastructurilor portuare și în comercializarea capturilor nedorite. În sfârșit, se va acorda sprijin pentru pescari și porturi în ceea ce privește colectarea modernă și gestionarea deșeurilor provenite din uneltele de pescuit pierdute și a deșeurilor marine.

| 3.4. | Peste 60 % din peștele consumat în UE este importat din țări terțe (3). Pentru a acoperi decalajul, este necesară, pe lângă susținerea activităților de pescuit, și susținerea acvaculturii, care furnizează pește la standarde de înaltă calitate și la prețuri accesibile. Din acest motiv, FEAMAP va sprijini promovarea și dezvoltarea durabilă a acvaculturii, inclusiv a acvaculturii de apă dulce. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | 60 % din oceane se situează dincolo de limitele jurisdicțiilor naționale. Aceasta înseamnă că UE va trebui să fie mai activă și să joace un rol mai puternic în confruntarea cu provocarea globală a guvernanței oceanelor. FEAMAP va sprijini acest angajament în ceea ce privește asigurarea siguranței, securității, curățeniei și gestionării durabile a oceanelor în regim de gestiune directă. În cele din urmă, îmbunătățirea protecției frontierelor (cooperarea în materie de pază de coastă) și supravegherea maritimă reprezintă provocări emergente care vor fi finanțate de către FEAMAP 2021-2017. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Acest sprijin va fi completat cu finanțări specifice pentru Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului, acordurile de parteneriat pentru activități pescărești sustenabile (APAPS) și participarea Uniunii la organizațiile regionale de management în sectorul pescăresc (RFMO) și la alte organizații internaționale, care contribuie, de asemenea, la punerea în aplicare a politicilor Uniunii în sectorul pescăresc și în sectorul maritim. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE salută propunerea Comisiei, care oferă un sistem mai flexibil pentru statele membre, respectând prioritățile lor strategice, și urmărește să sprijine un model de afaceri durabil pentru pescari și să mențină competitivitatea sectorului pescuitului. În special, Comitetul subliniază că principala problemă a actualului FEPAM este rata scăzută a punerii în aplicare (4). Această situație are două cauze principale:






  — | aprobarea cu întârziere și, ca rezultat, punerea în aplicare cu întârziere a acestuia. Colegiuitorii au adoptat Regulamentul privind FEPAM abia în mai 2014, iar apoi statele membre au avut nevoie de timp suplimentar pentru a elabora și aproba programele lor naționale; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

aprobarea cu întârziere și, ca rezultat, punerea în aplicare cu întârziere a acestuia. Colegiuitorii au adoptat Regulamentul privind FEPAM abia în mai 2014, iar apoi statele membre au avut nevoie de timp suplimentar pentru a elabora și aproba programele lor naționale;

| — | sistemul actual este prea complicat și birocratic. În plus, mulți pescari ezită înainte de a solicita finanțare, din cauza riscului financiar disproporționat la care ar putea fi supuși. În conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din propunere (care menține dispozițiile existente), în cazul în care în cursul unei perioade de cinci ani după efectuarea plății finale, aceștia săvârșesc o încălcare gravă (5), vor deveni neeligibili retroactiv și vor fi obligați să restituie tot ce au primit. O astfel de cerință ar trebui eliminată. |
| --- | --- |

—

sistemul actual este prea complicat și birocratic. În plus, mulți pescari ezită înainte de a solicita finanțare, din cauza riscului financiar disproporționat la care ar putea fi supuși. În conformitate cu articolul 12 alineatul (2) din propunere (care menține dispozițiile existente), în cazul în care în cursul unei perioade de cinci ani după efectuarea plății finale, aceștia săvârșesc o încălcare gravă (5), vor deveni neeligibili retroactiv și vor fi obligați să restituie tot ce au primit. O astfel de cerință ar trebui eliminată.

| 4.2. | Din motivele prezentate mai sus, CESE solicită o aprobare rapidă, un mecanism de finanțare mai accesibil și un sistem de sancțiuni mai proporțional și mai armonizat. Toți pescarii ar trebui să considere fondul ca fiind un sistem ușor de utilizat, menit să le îmbunătățească activitatea în ceea ce privește durabilitatea și calitatea. Acest aspect va juca un rol determinant în implementarea și respectarea noului sistem de control în domeniul pescuitului, propus recent de Comisia Europeană (6). Comitetul recomandă implicarea societății civile organizate și a platformelor regionale ale părților interesate în fiecare etapă a procesului, de la elaborarea planurilor naționale până la punerea în aplicare și la evaluarea finală. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Bugetul noului FEAMAP (6,14 miliarde EUR) a fost redus (-4 %) în comparație cu FEPAM 2014-2020, aflat în derulare (6,4 miliarde EUR). CESE este conștient de faptul că Brexit reprezintă un motiv major pentru această reducere financiară. Cu toate acestea, CESE subliniază că schimbările radicale solicitate de Uniunea Europeană în sectorul pescuitului, care asigură locuri de muncă unui număr de 150 000 de pescari și, pe întregul lanț valoric, unui număr de 730 000 de lucrători, generând aproape 400 miliarde EUR anual în salarii și profit net, necesită o sumă mai mare sau, cel puțin, menținerea bugetului actual. Ar trebui remarcat faptul că actualul FEPAM se ridică la 0,6 % din CFM 2014-2020, ceea ce înseamnă că orice reducere a finanțării va avea un impact neglijabil asupra bugetului general al UE, dar poate avea consecințe negative pentru numeroase regiuni de coastă. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE observă că propunerea Comisiei nu se bazează pe o evaluare detaliată a impactului economic și social. Această deficiență este agravată de faptul că sectorul pescăresc se află în criză de peste 20 de ani, iar măsurile prevăzute pentru realizarea unor activități pescărești și a unei acvaculturi mai durabile nu au avut capacitatea de a inversa această tendință (7). Prin urmare, Comitetul solicită implicarea timpurie a Comisiei Europene (în special a DG EMPL) și activarea proceselor de dialog social sectorial (8), în scopul identificării celor mai potrivite măsuri pentru a compensa impactul economic și social. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE subliniază că măsurile întreprinse pentru dezvoltarea acvaculturii și a economiei albastre sunt încă foarte departe de a compensa pierderea întreprinderilor și a locurilor de muncă, în principal din cauza unui sistem excesiv de birocratic. Comitetul încurajează Comisia și statele membre să faciliteze un mecanism simplificat atât pentru noile proiecte de acvacultură, cât și pentru modernizarea celor existente, cu un accent specific, la nivel regional, pe definirea zonelor alocate pentru acvacultură (AZA). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Activitățile pescărești durabile rămân obiectivul principal, iar sectorul pescuitului ar trebui să aibă posibilitatea de a le realiza. Această prioritate nu răspunde însă, în forma propusă de Comisie, la întrebarea dacă măsurile finanțate în cadrul actualului FEPAM sunt incluse pentru îmbunătățirea condițiilor de muncă și de securitate, de exemplu pentru formare, servicii de consiliere, promovarea capitalului uman, dialog social, pescarii tineri sau sănătate și securitate. Industria și administrațiile au identificat o problemă legată de deficitul de personal calificat, care împiedică „schimbul de generații”. CESE îndeamnă colegiuitorii să acorde prioritate dimensiunii sociale, pentru a consolida și a finanța măsuri de promovare și sprijinire a dialogului social, a siguranței, a condițiilor de muncă și de consolidare a capacităților, îmbunătățind competențele lucrătorilor. În caz contrar, tinerii profesioniști nu vor fi atrași de acest sector. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Modernizarea navelor pentru creșterea siguranței la bord fără creșterea capacității de pescuit, schimbul de generații și condițiile adecvate de lucru, formarea și salariile sunt indicatori esențiali pentru deficiențele UE în ceea ce privește creșterea și forța economică. De asemenea, FEAMAP ar trebui să implice pescarii în conservarea biodiversității marine, prin sprijinirea inovării în domeniul uneltelor de pescuit în vederea îmbunătățirii selectivității, a studiilor de impact sau a atenuării impactului activităților pescărești, printre altele. În acest context, abordarea de „reducere a activității pescărești” adoptată de Comisie nu va putea rezolva toate problemele legate de durabilitate și competitivitate. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE observă că, în mare măsură, peștele importat din țări terțe a fost pescuit într-un mod mai puțin durabil în raport cu capturile comparabile din UE, fără a pierde din vedere condițiile de lucru de la bord sau pe cele pentru prelucrarea pe uscat. Prețurile scăzute care rezultă fac concurență neloială pescarilor din UE, afectând orice perspective de obținere a unor prețuri minime stabile „la prima vânzare”, care reprezintă o condiție prealabilă pentru supraviețuirea acestora. Comitetul încurajează Comisia Europeană și statele membre să adopte acțiuni mai stricte, prin punerea în aplicare a trasabilității depline a importurilor, atât din perspectiva pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat, cât și din cea a siguranței alimentare, și să organizeze campanii de conștientizare prin care să informeze consumatorii cu privire la calitatea peștelui european. Totodată, practicile dubioase de vânzare cu amănuntul, cum ar fi expunerea peștelui decongelat la standurile de pește proaspăt fără etichetare clară și neechivocă, trebuie și ele ținute sub control. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Comitetul aprobă noua abordare adoptată de Comisia Europeană, care urmărește să stabilească un cadru general fără măsuri obligatorii, oferind mai multă flexibilitate statelor membre, autorităților de punere în aplicare și beneficiarilor. În special, acest sistem simplificat ar trebui să ofere posibilitatea de a crea programe naționale personalizate. Este necesar, însă, ca aceasta să aibă loc prin asigurarea unui mediu concurențial echitabil în ceea ce privește accesul la finanțare în întreaga UE. În plus, RDC, care include toate normele de aplicare, ar trebui să faciliteze utilizarea în comun a diferitelor programe de finanțare ale UE. Ar trebui stabilite mecanisme clare, pentru a verifica dacă banii publici sunt cheltuiți în realitate acolo unde este cel mai necesar și dacă este alocat ajutor financiar pentru gestionarea durabilă a oceanelor. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE sprijină propunerea de a stabili patru priorități principale. În special, Comitetul salută acordarea unei atenții deosebite guvernanței oceanelor și dezvoltării locale, în conformitate cu avizele sale anterioare, în vederea realizării ODD și a sprijinirii activităților pescărești la scară mică (9). Cu toate acestea, CESE atrage atenția asupra faptului că, recent, au fost descoperite cazuri de sclavie și exploatare pe navele europene (10) și, din nefericire, astfel de practici sunt chiar mai răspândite în țările terțe (inclusiv sclavia copiilor). Comitetul consideră că noua strategie globală adoptată de Comisie ar trebui să aibă în vedere ca piatră de temelie lupta împotriva oricărei forme de exploatare umană. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Comitetul consideră că reînnoirea flotei este o problemă esențială deoarece, în medie, navele de pescuit europene au o vechime de peste 30 de ani și o simplă îmbunătățire, de multe ori, nu este suficientă. Din acest motiv, CESE recomandă finanțarea de nave noi care să le înlocuiască pe cele vechi, cu condiția ca flota în cauză să nu aibă capacitate excedentară și ca speciile vizate să fie pescuite la nivelurile de producție maximă durabilă. În plus, având în vedere strategia OMI privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră provenite de la nave, care vizează reducerea emisiilor totale anuale cu cel puțin 50 % până în 2050, navele mai mari trebuie să își schimbe motoarele pentru a se adapta și a se conforma acestui obiectiv internațional. Prin urmare, este esențial să se includă achiziția de motoare mai durabile și mai eficiente pentru a reduce emisiile de CO2 și a garanta siguranța echipajului. De fapt, conform estimărilor FAO, pescuitul este o activitate potențial periculoasă și este necesară o formare profesională adecvată în ceea ce privește securitatea și sănătatea la locul de muncă, cu scopul de a reduce numărul de decese, vătămări și boli profesionale (11). Din toate aceste motive, este importantă separarea chestiunilor care privesc capacitățile de pescuit și protejarea biodiversității de cele care privesc reînnoirea flotelor și motoarelor. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Sprijinul pentru încetarea temporară a pescuitului a jucat un rol fundamental în îmbunătățirea situației stocurilor de pește, în special în ce privește sezoanele închise și, în același timp, a oferit pescarilor o compensație parțială pentru pierderile financiare. Comisia menține această măsură în noul cadru financiar, dar propune cerințe noi, care nu există în regulamentul anterior. Având în vedere absența unor rapoarte privind utilizarea abuzivă a fondurilor pentru încetarea temporară, Comisia ar trebui să respecte și să mențină criteriile anterioare pentru a furniza această asistență unui număr maxim de pescari care pot avea nevoie de ea. Ar trebui să se aplice același principiu și în cazul încetării permanente. În ambele cazuri, este important ca pescarii să beneficieze de acest sprijin financiar, și nu doar proprietarul de nave de pescuit, așa cum prevede actualul FEPAM. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pescuitul este o activitate sezonieră și capturile pot să fluctueze, depășind uneori necesitățile pieței. Prin urmare, este necesar să existe o modalitate de a gestiona excedentele de producție în mod corespunzător, contribuind la stabilizarea unei părți a producției înainte de a o pune în vânzare, în special în cazul unei reduceri a capturilor. În acest scop, FEAMAP ar trebui să susțină în continuare organizațiile de producători care au nevoie de un mecanism de depozitare temporară pentru produsele pescărești destinate consumului uman. Pentru a asigura operabilitatea sa deplină, acest ajutor ar trebui să fie pus la dispoziție fără întârziere. În acest sens, CESE sprijină menținerea unor mecanisme de compensare pentru costurile de depozitare. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Schimbul de generații este o altă problemă critică pentru viitorul sectorului. Câteva inițiative noi de facilitare a achiziționării unei nave la mâna a doua, formarea profesională și condițiile de muncă îmbunătățite pot fi utile, dar nu rezolvă problema principală: rentabilitatea scăzută a investițiilor. Acest lucru este clar în special în cazul activităților pescărești la scară mică, cu nave având sub 12 m lungime, exploatate în familie. CESE observă că pierderea constantă a navelor și a locurilor de muncă este în contradicție cu previziunile Comisiei privind dublarea producției din sectorul pescuitului în UE până în 2030, în conformitate cu creșterea globală estimată (12). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Comitetul sprijină propunerea de măsuri specifice în favoarea micului pescuit costier, care reprezintă un factor vital pentru mijloacele de trai și pentru patrimoniul cultural al multor comunități de coastă. Acesta este practicat de 75 % dintre toate navele de pescuit înregistrate în UE și reprezintă aproape jumătate din toate locurile de muncă. În ultimele decenii, activitățile pescărești tradiționale și cele la scară mică au avut cel mai mult de suferit de pe urma crizei și necesită o strategie specifică pentru a-și recupera o poziție solidă pe piață. Această inițiativă va avea, de asemenea, efecte pozitive asupra comunităților locale aflate în declin. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Comitetul consideră că sunt necesare abordări inovatoare pentru gestionarea drepturilor pentru pescuitul la scară mică, iar o colaborare ulterioară este esențială pentru a ajuta sectorul să-și gestioneze cotele/zilele pe mare, să relaționeze producția cu comercializarea sau să rezolve problemele legate de speciile de blocaj. Comunitățile costiere și mediul marin vor beneficia cel mai mult atunci când posibilitățile de pescuit vor fi alocate pe baza unor criterii ecologice, sociale și economice transparente. Fondurile care promovează durabilitatea și procesele participative pot contribui la rezolvarea acestor provocări și pot include acțiuni precum facilitarea de ateliere sau conceperea de procese participative pentru interacțiunea cu oamenii de știință și cu alte părți interesate. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) a reprezentat un instrument foarte util în perioada de programare 2014-2020. Această strategie a jucat un rol important în stimularea diversificării economice la nivelul comunităților locale. Din acest motiv, Comitetul aprobă propunerea de a o extinde, astfel încât să acopere toate sectoarele economiei albastre. Cu toate acestea, alocarea fondurilor pentru o economie albastră durabilă ar trebui să asigure beneficii sociale și economice pentru generațiile actuale și viitoare, să restabilească și să protejeze diversitatea, productivitatea, rezistența și valoarea intrinsecă a ecosistemelor marine, precum și să promoveze tehnologii curate, energia regenerabilă și fluxurile circulare de materiale. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Comitetul consideră că Declarația din Malta din 2017, intitulată „MedFish4Ever”, reprezintă o piatră de temelie pentru acțiunea UE. Cu toate acestea, CESE consideră că măsurile specifice de conservare și cele tehnice ar trebui adaptate la diferitele forme de pescuit și la caracteristicile biologice ale Mării Mediterane. De fapt, CESE a remarcat faptul că modelul de succes oferit de planul multianual pentru pescuitul unei singure specii (de exemplu, Marea Baltică) este mai puțin eficace pentru pescuitul mai multor specii (de exemplu, Marea Mediterană) (13). În plus, metodele de pescuit din Europa de Nord și de Sud sunt complet diferite. În special, pescuitul în Marea Mediterană se caracterizează prin activitățile pescărești tradiționale și cele la scară mică (14). Din acest motiv, Comitetul recomandă promovarea cercetării în ceea ce privește evaluarea stocurilor și colectarea de date, pentru a pregăti sisteme personalizate și mai eficiente pentru protejarea biodiversității. Colectarea de date, controlul și punerea în aplicare eficace sunt precondiții esențiale pentru o gestionare responsabilă a activităților pescărești care să sporească beneficiile sociale și economice pentru pescari și comunitățile locale. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Așa cum a prevăzut deja CESE (15), obligația de debarcare reprezintă una dintre principalele probleme ale sectorului, atât pentru întreprinderile din domeniul pescuitului, cât și pentru autoritățile naționale, din cauza complexității acesteia și a costurilor ridicate ale tranziției la un pescuit mai durabil (adică utilizarea unor unelte selective specifice). Noua propunere a Comisiei privind controlul pescuitului (16) va extinde obligațiile existente pentru navele mici și va stabili, în general, noi funcții și sarcini pentru întregul sector (și anume televiziune cu circuit închis obligatorie la bord). CESE consideră că este necesar un sistem de control mai simplificat, mai flexibil și mai pragmatic și ar trebui să se acorde un sprijin adecvat la nivel național unui număr mare de nave. Din acest motiv, punerea în aplicare cu succes a noului sistem de control este strâns legată de punerea în aplicare rapidă și integrală a FEAMAP 2021-2027, pentru a-i ajuta pe toți pescarii să respecte noile reglementări (17). |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | CESE subliniază că noua directivă a UE privind reducerea impactului anumitor produse din plastic (18) (cum ar fi uneltele de pescuit utilizate), combinate cu noua directivă privind instalațiile portuare de preluare (19) deschid noi scenarii și oportunități pentru pescuitul durabil și pentru economia circulară. Măsura destinată să încurajeze returnarea uneltelor de pescuit prin stimulente pentru pescari ar trebui extinsă la returnarea tuturor celorlalte deșeuri și a celor marine, colectate în timpul activităților de pescuit. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Această inițiativă ar trebui să fie fundamentală pentru sector, deoarece, în conformitate cu legislația în vigoare, pescarii sunt obligați să plătească pentru a se debarasa de deșeuri în porturi. Aceasta înseamnă că, în prezent, pescarii plătesc pentru a curăța oceanul și a elimina deșeurile pe care nu le-au produs ei înșiși, ci mai degrabă le-au colectat. CESE consideră că pescarii ar putea aduce o valoare adăugată importantă și, cu o pregătire adecvată, actul de curățare ar putea deveni o nouă activitate economică profitabilă, în același mod ca și turismul pentru pescuit (economia albastră) (20). |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | CESE propune, în conformitate cu propunerea Comisiei de alocare a 25 % din întregul buget al UE pentru acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, ca o mare parte din acești bani să fie destinați renovării porturilor, pentru a „închide bucla” gestionării deșeurilor marine și pentru a încuraja o economie circulară. În cadrul unei strategii mai ample de prevenire a deșeurilor marine, ar trebui alocate fonduri specifice pentru curățarea râurilor (21). CESE consideră că modelele de guvernanță deschisă care implică autoritățile publice și societatea civilă organizată la nivel local, cum ar fi „contractele de râu”, ar putea fi reproduse printr-o abordare structurată, promovând crearea de rețele transfrontaliere (22). |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Multe părți interesate au semnalat dificultăți în ceea ce privește asigurarea unui mediu concurențial echitabil în zonele în care există alte utilizări ale mării, în special în zonele partajate cu flote din țări terțe (23). Din acest motiv, un rol mai puternic al UE în ceea ce privește guvernanța internațională a oceanelor ar putea oferi mai multe posibilități în ceea ce privește durabilitatea ecologică și concurența loială. |
| --- | --- |

5.15.

| 5.16. | CESE sprijină aplicarea de controale asupra navelor din țări terțe. În plus, Comitetul subliniază că un sistem mai bun de trasabilitate a peștelui din țări terțe ar fi util pentru combaterea fraudei și garantarea siguranței alimentare. |
| --- | --- |

5.16.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizele CESE: Cadrul financiar multianual de după 2020 (JO C 440, 6.12.2018, p. 106); Regulamentul privind dispozițiile comune 2021-2027 (JO C 62, 15.2.2019, p. 83); Regulamentul privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune 2021-2027 (JO C 62, 15.2.2019, p. 90); Regulamentul privind cooperarea teritorială europeană 2021-2027 (JO C 440, 6.12.2018, p. 116); Regulamentul privind cooperarea transfrontalieră 2021-2027 (JO C 440, 6.12.2018, p. 124); Fondul social european Plus (JO C 62, 15.2.2019, p. 165); Propunere pentru Orizont Europa (noul PC9) (JO C 62, 15.2.2019, p. 33).

1

(2)  În cazul în care activitățile comerciale ale navei în cauză sunt oprite timp de cel puțin 90 de zile consecutive și atunci când pierderile economice care rezultă din încetarea activității se ridică la peste 30 % din cifra de afaceri medie anuală a întreprinderii în cauză într-o anumită perioadă de timp.

2

(3)  COM(2018) 390, p. 12.

3

(4)  Aplicarea actualului FEPAM 2014-2020 a fost foarte limitată. Mai concret, 29 % din resursele financiare au fost alocate proiectelor selectate și doar 8 % din bugetul total a fost cheltuit în cadrul lor. Sursa: Comisia Europeană. https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/emff#

4

(5)  O încălcare gravă presupune o sancțiune financiară. O astfel de sancțiune poate varia în funcție de gravitatea încălcării. În Spania, de exemplu, poate varia între 601 și 60 000 EUR. Aceasta înseamnă că un pescar ar putea fi condamnat la plata unei amenzi, proporțional cu gravitatea încălcării, de numai 601 EUR, dar, ca urmare a articolului 10 alineatul (2), el ar putea pierde un sprijin în valoare de sute de mii de euro, pentru o investiție care este posibil să fi fost finalizată și plătită cu cinci ani înainte. Acest impact este deosebit de mare pentru pescuitul la scară mică.

5

(6)  Avizul CESE pe tema „Controlul pescuitului” (a se vedea pagina 118 din prezentul Jurnal Oficial).

6

(7)  De exemplu, în Italia, pe o lungime de coastă de 8 000 km, numărul navelor de pescuit a scăzut cu aproximativ 33 % în ultimii 30 de ani. Navele au în medie 34 de ani vechime și trebuie îmbunătățite urgent sau înlocuite cu altele noi. În această perioadă s-au pierdut 18 000 de locuri de muncă (sectorul pescuitului în Italia are 25 000 de lucrători). Date: Mipaaf, 2016.

7

(8)  Comitetul de dialog social sectorial pentru pescuitul maritim din UE (EUSSDC).

8

(9)  Avizul CESE „Planul multianual pentru stocurile de pești pelagici mici din Marea Adriatică” (JO C 288, 31.8.2017, p. 68).

9

(10)  https://www.theguardian.com/world/2018/may/18/we-thought-slavery-had-gone-away-african-men-exploited-on-irish-boats

10

(11)  FAO estimează peste 32 000 de decese pe an în sectorul pescuitului, la nivel global (https://safety4sea.com/fishers-fatalities-give-impetus-to-fishing-vessel-safety-work/).

11

(12)  OCDE, Economia oceanelor în 2030, 2016.

12

(13)  Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM), Situația pescuitului în Marea Mediterană și Marea Neagră, 2016, p. 26. Așa cum s-a subliniat de către CGPM-FAO, în cazul mărilor cu o singură specie este mai ușor să se efectueze pescuitul direcționat, deoarece acolo coexistă puține tipuri de pești și, astfel, este ușor să se stabilească limitări ale capturilor. Dimpotrivă, în mările cu specii multiple, numeroase specii de pește se găsesc în aceeași zonă.

13

Situația pescuitului în Marea Mediterană și Marea Neagră

(14)  Avizul CESE pe tema „Reforma PCP”, punctul 1.3 (JO C 181, 21.6.2012, p. 183) și Avizul CESE „Planul multianual pentru stocurile de pești pelagici mici din Marea Adriatică” (JO C 288, 31.8.2017, p. 68).

14

(15)  Avizul CESE privind obligația de debarcare (JO C 311, 12.9.2014, p. 68). Punctul 1.2: „[...] propunerea Comisiei este prea complexă și va impune pescarilor eforturi suplimentare excesive și disproporționate pentru aplicarea obligației de debarcare. Din acest motiv, consideră că ar trebui să se mizeze pe o reglementare mai pragmatică, clară, simplă și flexibilă, care să permită cu adevărat pescarilor să dispună de o perioadă tranzitorie de adaptare, fără a fi sancționați cu severitate”.

15

obligația de debarcare

(16)  COM(2018) 368.

16

(17)  A se vedea nota de subsol 6.

17

(18)  COM(2018) 340 final.

18

(19)  COM(2018) 33 final.

19

(20)  Avizul CESE pe tema „Materialele plastice de unică folosință” (JO C 62, 15.2.2019, p. 207).

20

(21)  Raportul UNEP, 2016. 80 % din cantitatea de deșeuri marine provine din râuri.

21

(22)  A se vedea nota de subsol 20.

22

(23)  MEDAC, întrebări privind finanțarea UE după 2020 pentru activitățile pescărești și sectorul maritim, februarie 2018.

23

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/112 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/112

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O Europă care oferă protecție: Aer curat pentru toți

[COM(2018) 330 final]

(2019/C 110/21)

| Raportor: | Octavian Cătălin ALBU |
| --- | --- |

Raportor:

Octavian Cătălin ALBU

| Sesizare | Comisia Europeană, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Decizia Adunării Plenare | 19.6.2018 |
| | |
| Secțiunea competentă | Agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 27.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 129/0/3 |

Sesizare

Comisia Europeană, 18.6.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

19.6.2018

Secțiunea competentă

Agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

27.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

129/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | În ultimii 30 de ani, calitatea aerului din Uniunea Europeană (UE) a crescut, datorită politicilor puse în aplicare în acest sens la nivel de Uniune. Cu toate acestea, mai sunt multe de făcut, înregistrându-se numeroase depășiri ale valorilor admise pentru principalele categorii de poluanți atmosferici. CESE îndeamnă statele membre să colaboreze îndeaproape, având în vedere că acest aspect este critic pentru sănătatea cetățenilor UE. CESE consideră că este important să tragă un semnal de alarmă privind calitatea aerului și condițiile de mediu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că este imperios necesară reducerea poluării la nivelul sectoarelor comercial, instituțional, casnic și de transport. Instituțiile și statele membre trebuie să dea exemple pozitive în acest sens, iar pentru cetățeni sunt necesare mai multe programe de sprijin în tranziția către surse de încălzire curate, moderne și mai eficiente energetic. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ținând cont că transporturile reprezintă una din principalele surse de poluare a aerului, CESE salută publicarea Pachetului privind mobilitatea curată, ce include o serie de inițiative care, pe lângă reducerea emisiilor de CO2, vor determina și o scădere a poluării locale și regionale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Măsurile legislative suplimentare propuse de Comisia Europeană (CE) pentru remedierea unor probleme, cum ar fi Dieselgate, sau cele luate împotriva statelor membre care nu au respectat normele în materie de poluare a aerului existente sunt un bun pas înainte și CESE susține această abordare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este ferm convins că noile reglementări de mediu, precum cele din domeniul transportului, trebuie să fie însoțite de măsuri de sprijin economic ce încurajează inovația și dezvoltarea de noi tehnologii curate, precum bateriile, mașinile electrice sau sistemele de încălzire și ventilație alternative. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este îngrijorat că, în sectorul agricol, deși s-au înregistrat progrese în reducerea poluării aerului, acestea nu sunt suficiente. CESE recomandă ca, pe viitor, politica agricolă comună, alături de alte instrumente financiare și de investiții să se concentreze mai mult pe inițiative de reducere a impactului asupra mediului și să dea dovadă de mai multă coerență și consecvență în ceea ce privește ajutorul acordat fermierilor pentru implementarea de programe care urmăresc îndeplinirea acestui obiectiv. O bună idee în acest sens sunt cooperativele unde fermierii pot produce energie electrică cu biogazul rezultat din deșeurile specifice activității lor. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Cooperarea internațională este esențială în combaterea poluării și a schimbărilor climatice, iar CESE salută consensul larg al statelor membre în îndeplinirea obiectivelor Acordului de la Paris. Schimbul de bune practici în acest domeniu și rețeaua de diplomație ecologică sunt deosebit de importante. Mai mult, sunt necesare acțiuni concrete pentru reducerea emisiilor poluante din statele membre, pentru a îndeplini obiectivele Acordului. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE îndeamnă statele membre să colaboreze îndeaproape, având în vedere că acest aspect este critic pentru sănătatea cetățenilor UE. De asemenea, CESE recomandă ca statele membre și CE să colaboreze cât mai strâns cu societatea civilă și cu reprezentanții organizațiilor civice locale și regionale în dezvoltarea și implementarea programelor de protecție a mediului, dar și a campaniilor de formare, informare și conștientizare a populației referitoare la calitatea aerului. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Introducere

| 2.1. | În ultimii 20-30 de ani, calitatea aerului în UE s-a îmbunătățit semnificativ, datorită unor politici specifice implementate de Uniune și de statele membre în acest domeniu, având ca obiectiv atingerea unui nivel de calitate a aerului care nu generează un impact negativ și riscuri semnificative la adresa sănătății umane și a mediului. Astfel, cu toate că PIB-ul Uniunii a avut un trend ascendent, cantitatea de emisii poluante din atmosferă a scăzut cu 8 % în ce privește amoniacul și cu 72 % în ce privește oxizii de sulf (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Calitatea aerului este un factor determinant în ceea ce privește gradul de sănătate a populației. Cele mai importante surse de poluare a aerului sunt particulele în suspensie – PM (PM10 și PM2,5) și ozonul troposferic, care este influențat direct de oxizii de azot, NOx, emiși în aer. Conform Organizației Mondiale a Sănătății, expunerea la poluanți atmosferici de tipul pulberilor în suspensie determină la nivel global 8 % din decesele datorate cancerului de plămâni și 3 % din totalul deceselor datorate bolilor cardiovasculare (2). Din aceleași cauze, la nivelul Uniunii se raportează peste 400 000 de decese premature pe an (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ținând cont de aceste aspecte, se constată o îngrijorare crescută în rândul cetățenilor UE referitoare la gradul de poluare al aerului (4). Ca urmare, la nivelul Uniunii, dar și la nivelul statelor membre, s-a stabilit prin mijloace legislative obiectivul de a avea o calitate a aerului care să nu afecteze negativ sănătatea locuitorilor și mediul înconjurător, urmărindu-se astfel reducerea treptată a emisiilor nocive prin respectarea deplină a legislației actuale a Uniunii privind calitatea aerului. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Politicile UE în acest sens se bazează pe trei piloni:






  — | pilonul 1 cuprinde standardele de calitate a aerului înconjurător, care trebuie atinse de toate statele membre începând cu 2005 sau 2010, în funcție de poluant; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

pilonul 1 cuprinde standardele de calitate a aerului înconjurător, care trebuie atinse de toate statele membre începând cu 2005 sau 2010, în funcție de poluant;

| — | pilonul 2 stabilește obiectivele naționale de reducere a emisiilor, revizuite recent, care trebuie atinse până în 2020 și 2030 și includ încă un poluant: particulele fine de materie (PM2,5); |
| --- | --- |

—

pilonul 2 stabilește obiectivele naționale de reducere a emisiilor, revizuite recent, care trebuie atinse până în 2020 și 2030 și includ încă un poluant: particulele fine de materie (PM2,5);

| — | pilonul 3 stabilește standardele de emisii pentru principalele surse de poluare: emisiile vehiculelor, navelor, instalațiilor industriale și celor producătoare de energie. În urma scandalului „Dieselgate” din 2015, s-a instituit pachetul de norme privind emisiile în condiții reale de conducere, iar Comisia a propus noi standarde pentru emisii mai reduse de CO2 la automobile, camionete ușoare și vehicule grele noi. |
| --- | --- |

—

pilonul 3 stabilește standardele de emisii pentru principalele surse de poluare: emisiile vehiculelor, navelor, instalațiilor industriale și celor producătoare de energie. În urma scandalului „Dieselgate” din 2015, s-a instituit pachetul de norme privind emisiile în condiții reale de conducere, iar Comisia a propus noi standarde pentru emisii mai reduse de CO2 la automobile, camionete ușoare și vehicule grele noi.

| 2.5. | Conform Raportului AEM din 2017 privind calitatea aerului în Europa, cele mai importante surse de poluare a aerului în Europa sunt: transporturile (rutiere și nerutiere), arderea combustibililor pentru uz comercial/instituțional/casnic, producerea energiei, procesele industriale, sectorul agricol și deșeurile (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Transporturile rutiere contribuie cu 39 % la oxizii de azot (NOx), cu 29 % la black carbon, cu 20 % la monoxidul de carbon (CO) și cu 11 % la particulele în suspensie PM10 și PM2,5, din totalul emisiilor poluante. Prin Pachetul privind mobilitatea curată, Comisia urmărește stabilirea de noi standarde de emisii de CO2 pentru 2025 și 2030. Noile tehnologii, precum cele din domeniul bateriilor, al combustibililor alternativi și al infrastructurii aferente sunt promovate prin revizuirea reglementărilor (6) și prin planuri de acțiune (7). De asemenea, noul cadru din Pachetul privind mobilitatea curată încurajează utilizarea integrată a trenurilor și camioanelor pentru o eficiență mai mare (8), inclusiv cea energetică, dar și dezvoltarea de rute de autobuz pe distanțe lungi pentru reducerea emisiilor și a congestionării traficului (9). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Sectorul arderii combustibililor pentru uz comercial/instituțional/casnic a avut cea mai mare pondere (42 % și 57 %), în cazul poluării cu particule în suspensie (PM2,5 și PM10), cu monoxid de carbon (CO), dar și cu particule de black carbon (BC – poluator important, rezultat din arderile incomplete ale combustibililor fosili și biomasei). Valorile poluării determinate de acest sector au rămas practic constante în perioada 2000-2015. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Reducerea emisiilor poluante (59 % la SO2 și 19 % la NOx, din total) în sectorul producerii de energie electrică și termică s-a urmărit prin dezvoltarea și extinderea surselor alternative de energie, a sistemelor de cogenerare energetică, modernizarea echipamentelor de generare și creșterea randamentului acestora, optimizarea energetică a proceselor de producție, îmbunătățirea performanțelor termice ale clădirilor, interzicerea treptată a arderii combustibililor fosili și înlocuirea acestora cu gazul metan. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.5.4. | Pentru reducerea emisiilor în cazul instalațiilor industriale [50 % la compuși organici volatili nemetanici (COVnm) și 17 % la particule PM10], măsurile au fost luate în spiritul și cu respectarea prevederilor legale în vigoare la nivel european. Pentru prevenirea poluării și asigurarea controlului acesteia, orice instalație industrială trebuie să posede o autorizație de funcționare și înregistrare, care trebuie să stabilească valorile-limită pentru emisiile poluante, precum și măsurile necesare asigurării protecției mediului. |
| --- | --- |

2.5.4.

| 2.5.5. | Ținând cont că sectorul agricol produce 95 % din emisiile de amoniac (NH3) și 52 % din emisiile de metan (CH4), reducerea acestora este o problemă deosebit de importantă. Măsurile de reducere a emisiilor în acest sector includ măsuri agronomice (utilizarea echilibrată a azotului la nivelul fermelor, implementarea culturilor de acoperire și a legumelor în terenurile arabile pentru creșterea fertilității solului), măsuri la nivelul șeptelului (depozitarea gunoiului de grajd în spații închise, folosirea acestuia în instalații de biogaz), măsuri de ordin energetic (folosirea biomasei pentru încălzire, instalarea de echipamente fotovoltaice, reducerea consumului de combustibil clasic și de energie electrică) și măsuri de agro-mediu (creșterea competențelor profesionale ale fermierilor și încurajarea acestora în implementarea unor practici care generează emisii reduse). |
| --- | --- |

2.5.5.

| 2.6. | CESE își exprimă îngrijorarea față de condițiile de mediu. CESE a tras și în trecut semnale de alarmă în această privință (10) și a subliniat „că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a preveni, înainte de toate, producerea de daune asupra mediului și că o strategie de prevenire ar trebui să fie întotdeauna de preferat în fața uneia de remediere” (11). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută măsurile luate de Uniune în vederea atingerii obiectivului referitor la o calitate a aerului care să nu fie dăunătoare oamenilor și mediului, dar consideră că eforturile trebuie intensificate în mod semnificativ, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, deoarece rezultatele înregistrate până în prezent nu sunt pe deplin mulțumitoare. Cu toate că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește reducerea emisiilor poluante, calitatea aerului afectează încă sănătatea populației (12). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în prezent, concentrația în aer de particule în suspensie depășește valorile maxime admise în zone largi din UE. Pentru PM10 s-au raportat depășiri ale concentrației peste limita zilnică maximă admisă în 19 % dintre stațiile de supraveghere, iar pentru particulele PM2,5 în 6 % dintre stațiile de supraveghere. Din păcate, populația urbană a Uniunii a fost expusă în 2015 la niveluri peste limita admisă în proporție de 19 % în cazul PM10 (în creștere față de anul precedent) și de 7 % în cazul PM2,5 (în scădere față de anul precedent). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE dorește să atragă atenția că, în Europa Centrală și de Est, milioane de locuințe folosesc arderea lemnului și cărbunelui pentru încălzire. Conform Organizației Mondiale a Sănătății, în Europa Centrală și de Est, această practică contribuie în prezent și va contribui și în viitor la poluarea cu PM2,5, aceasta menținându-se la nivelul anilor 2010-2015 (13). Sunt necesare mai multe măsuri de sprijinire și cointeresare a populației în tranziția la surse de încălzire mai curate. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | De asemenea, CESE își exprimă îngrijorarea deoarece există depășiri semnificative ale valorilor concentrațiilor anuale de dioxid de azot (NO2) în 22 de state membre, în 10 % dintre stațiile de monitorizare, în zonele unor mari orașe înregistrându-se valori mai mari decât dublul normelor admise. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE atrage atenția că, atât pentru populație, cât și pentru mediul de afaceri, calitatea aerului este un factor crucial (14). Așadar, este necesar ca decidenții europeni și naționali să asigure măsuri concrete privind crearea și respectarea unui cadru legislativ în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE apreciază că, pentru a reduce nivelul de poluanți emiși de sectoarele comercial, instituțional și casnic, este imperios necesar ca statele membre, cu sprijinul Comisiei, să acționeze cu hotărâre pentru sprijinirea și punerea în practică a îmbunătățirii performanțelor energetice ale clădirilor, îmbunătățirea randamentului echipamentelor furnizoare de energie electrică și termică, extinderea și modernizarea rețelelor de încălzire centralizată în orașe și susținerea sistemelor de climatizare alternative. Un exemplu în acest sens este sediul Băncii Centrale Europene, ce folosește un sistem de încălzire și ventilație inovativ și ecologic. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE atrage atenția că nu trebuie ignorată poluarea aerului din interior. Calitatea aerului pe care îl respirăm în interior are o importanță deosebită pentru sănătatea noastră, în mod particular în cazul grupurilor vulnerabile. Fumatul, gătitul, umezeala, sistemele de ventilație, arderea de lumânări, utilizarea de produse de curățenie sub formă de detergenți, ceruri sau lacuri, anumite materiale de construcție – toate pot deveni surse importante de poluare a aerului din interior. Astfel, este important să existe o politică coerentă privind clădirile sănătoase. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE consideră că statele membre, alături de Comisie, trebuie să dezvolte și să implementeze un nou concept de dezvoltare urbană, care să urmărească, printre altele, implementarea unui sistem de transport public ecologic, să încurajeze prin diverse stimulente mobilitatea electrică sau hibridă, să utilizeze aplicații IT care să avertizeze cetățenii în cazul depășirii valorilor maxim admisibile la poluanții atmosferici, să sprijine extinderea zonelor verzi din orașe astfel încât să se înregistreze o îmbunătățire semnificativă a calității aerului. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE consideră că accesul cetățenilor la informații și date referitoare la calitatea aerului este un factor important în combaterea poluării atmosferice (15). Programele de informare și educare pot duce la creșterea gradului de conștientizare a cetățenilor despre pericolul poluării aerului și despre impactul acțiunilor fiecărui individ. Este important să se ia în considerare și să se aprecieze acțiunile pentru un aer curat întreprinse de mamele îngrijorate de consecințele poluării asupra sănătății copiilor lor. Ele consideră că limitarea posibilităților de a profita de mediul înconjurător reprezintă o limitare a drepturilor lor cetățenești. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE salută inițiativa ONG-urilor și cetățenilor care au introdus acțiuni în instanță solicitând autorităților naționale să introducă măsuri suplimentare pentru reducerea poluării. În țări precum Republica Cehă, Germania, Italia sau Regatul Unit, instanțele au pronunțat hotărâri favorabile petenților (16). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE este de părere că strategiile de decarbonizare, alături de obiectivele privind energia din surse regenerabile trebuie dezvoltate în așa fel încât să aibă un impact real asupra mediului, fără a sufoca dezvoltarea economică a statelor membre. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Comisia pune un accent deosebit pe respectarea standardelor privind emisiile poluante produse de vehicule, mai ales după scandalul Dieselgate, desfășurând acțiuni de verificare a respectării obligațiilor impuse de legislația UE din domeniu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În acest sens, CESE sprijină poziția Comisiei, care a cerut statelor membre să analizeze toate modificările și îmbunătățirile posibile, astfel încât emisiile generate de aceste vehicule să se situeze în limitele admise de normele în vigoare și, dacă nu se îndeplinește această condiție, să propună retragerea obligatorie și/sau voluntară a vehiculelor implicate în acest caz. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE salută inițiativa Comisiei de a demara procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor ce le revin împotriva a 16 state membre în cazul poluării cu particule PM10, precum și împotriva a 13 state membre în cazul poluării cu dioxid de azot (NO2) și recomandă statelor în cauză să adopte în cel mai scurt timp măsuri care să ducă la reducerea sau eliminarea perioadelor cu depășiri la limitele de poluare admise. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | De asemenea, CESE salută decizia Comisiei de a trimite în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene 3 state membre (Ungaria, Italia și România), pentru nerespectarea valorilor-limită la poluarea cu particule în suspensie PM10, și alte 3 state membre (Franța, Germania și Regatul Unit), pentru nerespectarea valorilor-limită la poluarea cu NO2. Cele 6 state membre menționate nu au propus în timp util măsuri concrete și eficace pentru reducerea poluării până la limitele admisibile. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Având în vedere gradul mare de poluare generată de autovehicule, CESE consideră binevenite măsurile propuse de Comisie în vederea reducerii emisiilor, prezentate în cadrul pachetelor privind mobilitatea, cum ar fi Directiva privind vehiculele nepoluante, noile standarde privind emisiile de CO2, atât pentru autoturisme, cât și pentru vehiculele grele, un plan de acțiune pentru infrastructura pentru combustibili alternativi și o inițiativă privind bateriile. Aceste măsuri vor avea, la rândul lor, un efect de reducere a emisiilor examinate în cadrul acestui aviz. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE consideră binevenite noile norme propuse de Comisie referitoare la creșterea semnificativă a calității și independenței procedurilor necesare pentru omologarea de tip și testarea vehiculelor înainte să intre pe piață, precum și la controlul mai eficient asupra vehiculelor aflate deja pe piață. Regulamentul care stabilește aceste norme, prevăzut să intre în vigoare în septembrie 2020, menține interdicția dispozitivelor de manipulare, urmărește scăderea valorilor emisiilor poluante ale vehiculelor și creează cadrul necesar pentru tranziția către vehicule cu emisii scăzute și cu emisii zero. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Având în vedere nivelul ridicat de emisii poluante cu amoniac (NH3) și metan (CH4) din sectorul agricol (17), se impun măsuri active în vederea reducerii acestora. CESE consideră că, în anii următori, politica agricolă comună trebuie să se concentreze mai mult pe sprijinirea fermierilor individuali și a cooperativelor de fermieri, în eforturile de reducere a poluării, facilitând accesul acestora la finanțările instituțiilor bancare europene pentru implementarea de programe care pot duce la scăderea emisiilor de poluanți. În plus, viitoarele programe de dezvoltare rurală din cadrul PAC ar trebui să includă măsuri agroecologice care să urmărească reducerea acestor emisii. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE își exprimă îngrijorarea legată de faptul că, în pofida măsurilor implementate în sectorul agricol, în perioada 2000-2015, emisiile de NH3 și de CH4 au scăzut cu doar 7 %, în ciuda eforturilor fermierilor. Creșterea numărului de animale din ferme a dus la creșterea emisiilor de compuși organici volatili nemetanici (COVnm), produse în special de gunoiul de grajd, cu 6 % pe teritoriul UE, dar emisiile per kilogram de carne au scăzut. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Având în vedere că fenomenul poluării atmosferice este unul transfrontalier, CESE consideră că este imperios necesar ca statele membre să acționeze în mod coordonat, în baza unor obiective și principii agreate la nivelul întregii Uniuni, respectând totodată principiul subsidiarității. Există precedent în aceste sens și trebuie să susținem cât mai multe asemenea inițiative. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Comitetul crede că, pentru o mai bună armonizare între politicile europene și naționale, Comisia și statele membre trebuie să aibă o colaborare strânsă cu societatea civilă ce informează populația și dezvoltă programe la nivel local și regional. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE salută consensul larg exprimat de Uniunea Europeană în ce privește Acordul de la Paris privind schimbările climatice și consideră că eforturile Uniunii trebuie să respecte spiritul acestui consens și să acționeze pentru îndeplinirea țintelor asumate, ceea ce va duce și la îmbunătățirea calității aerului. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | CESE îndeamnă statele membre care încă nu au făcut acest lucru să dezvolte strategii de eliminare a cărbunelui ca sursă de energie. 7 state membre au exclus deja cărbunele din mixul energetic, iar altele 9 au planuri de a-l elimina (18). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | CESE este de părere că Uniunea trebuie să împărtășească bunele practici și cu partenerii internaționali. Nu putem ignora efectele poluării atmosferice din alte părți ale lumii, care ne poate afecta atât direct, cât și indirect. Rețeaua de diplomație ecologică și coerența în politica de dezvoltare sunt mai importante ca niciodată. |
| --- | --- |

4.13.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Air quality in Europe – 2017 report („Calitatea aerului în Europa – Raportul pentru 2017”).

1

Air quality in Europe – 2017 report

(2)  La nivel mondial, 9 din 10 persoane respiră aer poluat, dar din ce în ce mai multe țări iau măsuri.

2

(3)  Air quality in Europe – 2017 report („Calitatea aerului în Europa – Raportul pentru 2017”).

3

Air quality in Europe – 2017 report

(4)  Eurobarometrul special nr. 468 „Atitudinile cetățenilor europeni față de mediu”.

4

(5)  Air quality in Europe – 2017 report („Calitatea aerului în Europa – Raportul pentru 2017”).

5

Air quality in Europe – 2017 report

(6)  COM(2017) 653 final – 2017/0291 (COD).

6

(7)  COM(2017) 652 final.

7

(8)  COM(2017) 648 final – 2017/0290 (COD).

8

(9)  COM(2017) 647 final – 2017/0288 (COD).

9

(10)  JO C 451, 16.12.2014, p. 134.

10

(11)  JO C 283, 10.8.2018, p. 83.

11

(12)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 23/2018.

12

(13)  Organizația Mondială a Sănătății: Residential heating with wood and coal: health impacts and policy options in Europe and North America („Încălzirea locuințelor cu lemn și cărbune: consecințe asupra sănătății și opțiuni de politică în Europa și în America de Nord”).

13

Residential heating with wood and coal: health impacts and policy options in Europe and North America

(14)  Eurobarometrul special nr. 468 „Atitudinile cetățenilor europeni față de mediu”.

14

(15)  Air quality in Europe – 2017 report („Calitatea aerului în Europa – Raportul pentru 2017”).

15

Air quality in Europe – 2017 report

(16)  Curtea de Conturi Europeană, Raportul special nr. 23/2018.

16

(17)  Markus Amann, Measures to address air pollution from agricultural sources („Măsuri în vederea combaterii poluării aerului cu substanțe provenite din surse agricole”).

17

Measures to address air pollution from agricultural sources

(18)  „Overview: National coal phase-out announcements in Europe”.
  Europe Beyond Coal

18

„Overview: National coal phase-out announcements in Europe”.

Europe Beyond Coal

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/118

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 768/2005, (CE) nr. 1967/2006, (CE) nr. 1005/2008 ale Consiliului și a Regulamentului (UE) 2016/1139 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controlul pescuitului

[COM(2018) 368 final – 2018/0193 (COD)]

(2019/C 110/22)

| Raportor: | domnul Emilio FATOVIC |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Emilio FATOVIC

| Sesizare | Parlamentul European, 10.9.2018
  Consiliul, 5.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Decizia Adunării Plenare | 19.6.2018 și 18.9.2018 |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 27.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 219/1/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 10.9.2018

Consiliul, 5.7.2018

Temei juridic

Articolele 43 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

19.6.2018 și 18.9.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

27.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

219/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) împărtășește în linii mari propunerea legislativă a Comisiei privind controalele din sectorul pescuitului. Cu toate acestea, unele probleme deja semnalate de părțile interesate din cadrul sectorului nu și-au găsit răspunsul adecvat sau soluții clare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE reafirmă principiul conform căruia conceptul de durabilitate trebuie concretizat din punct de vedere economic, social și al mediului. Din această perspectivă, propunerea Comisiei nu se bazează pe o evaluare clară a impactului aspectelor economice și sociale care, dimpotrivă, ar fi oportună prin prisma crizei profunde din cadrul sectorului în diverse țări europene, cu efecte puternice asupra ocupării forței de muncă și a economiei comunităților de coastă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Propunerea Comisiei nu ține seama de două fenomene grave și relevante, precum Brexit și schimbările climatice. Ambele aspecte vor schimba, în feluri diferite, modurile și locurile de pescuit, fiind necesare informații aprofundate și intervenții adecvate pentru a nu provoca dezechilibre în sectorul pescuitului. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sistemul de controale și sancțiuni, pe baza așa-numitului „sistem de licență cu puncte”, trebuie să fie pus în aplicare în mod uniform și omogen pe întreg teritoriul UE, pentru a asigura atât concurența echitabilă între persoane, cât și calitatea și trasabilitatea produselor pescărești în interesul și pentru sănătatea tuturor cetățenilor europeni. În același timp, sancțiunile trebuie să se bazeze pe criterii de gestionare a riscului și să fie cu adevărat proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că digitalizarea este cu siguranță un instrument important în asigurarea unor controale eficiente și eficace. Cu toate acestea, Comitetul constată că, în comparație cu legislația anterioară, obligațiile pescarilor nu au fost reduse în măsură semnificativă (în special pentru pescuitul la scară mică) și nici nu au fost simplificate destul, astfel cum a anunțat Comisia. Se recomandă efectuarea unei analize suplimentare în legătură cu aplicabilitatea efectivă a anumitor norme, în special a celor privind ambarcațiunile cu o lungime mai mică de 10 metri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este împotriva obligației orizontale de a instala sisteme de televiziune cu circuit închis (TVCI) pe ambarcațiuni, dat fiind că contravine regulilor fundamentale ale dreptului muncii, ale dreptului la viață privată și ale secretului profesional. CESE propune statelor membre să efectueze evaluări ale riscului pe acele segmente de flotă care sunt cunoscute printr-un nivel ridicat și generalizat de încălcări grave și, dată fiind reputația lor dobândită cu ocazia controalelor precedente, ca autoritățile de control să solicite acestor nave instalarea TVCI. Pentru a verifica respectarea obligației de debarcare, CESE propune să se utilizeze mai mult observatori la bord și recomandă să se creeze un mecanism voluntar de introducere a TVCI, prevăzând stimulente pentru armatorii care aleg această opțiune. În același timp, se recomandă impunerea obligației temporare a TVCI în cazul ambarcațiunilor care au săvârșit mai multe încălcări grave. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Noul FEAMAP 2021-2027 va juca un rol esențial în facilitarea adaptării ambarcațiunilor europene la noile dispoziții de reglementare. Este esențial ca fondurile să fie ușor accesibile la nivel național pentru toți cei care le solicită. În special, Comitetul se opune introducerii de norme retroactive care, în cazul unei singure încălcări grave, să oblige armatorul să ramburseze eventualele fonduri primite anterior și raportate în mod corect. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE reamintește că în statele terțe au loc cele mai grave cazuri de fraudă și nu se respectă standardele de bază în materie de muncă și de mediu. Cu toate acestea, peștele prins în urma acestor practici ilegale ajunge încă relativ ușor pe masa cetățenilor europeni. Este important ca noile sisteme de trasabilitate să abordeze și aceste probleme, monitorizând întregul lanț de aprovizionare. De asemenea, trebuie remarcat că există în continuare cazuri de exploatare a forței de muncă pe anumite nave ale UE. Ca atare, se recomandă ca autoritățile de supraveghere să acorde o atenție deosebită acestui fenomen și să fie stabilite sancțiuni aspre, pentru a-l elimina definitiv. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE observă că modelele de succes oferite de planurile multianuale pentru pescuitul unei singure specii pot fi cu greu adaptate pentru activități de pescuit mixte, cu un impact major asupra mediului și a economiei. Din acest motiv, Comitetul recomandă un sistem mai aprofundat de colectare a datelor privind stocurile, pentru a elabora strategii ad-hoc, în măsură să protejeze mai bine biodiversitatea fără a afecta excesiv sectorul pescuitului. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE consideră că sistemul de stimulare a pescarilor prevăzut pentru descărcarea pe uscat a plaselor ar trebui extins la toate deșeurile colectate pe mare în timpul activităților de pescuit. Această inițiativă ar fi esențială pentru curățarea mărilor, deoarece până în prezent pescarii erau cei care trebuiau să plătească pentru a curăța marea de o poluare pe care nu au produs-o. CESE consideră că pescarii ar putea oferi o valoare adăugată importantă printr-o formare corespunzătoare, contribuind pe de o parte la curățarea mării și pe de altă parte la crearea unui ciclu virtuos de integrare economică pentru activitatea depusă. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Introducere

| 2.1. | Reușita politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) depinde în principal de punerea în aplicare a unui sistem eficace de control și de asigurare a respectării nomelor. Aceste măsuri sunt prevăzute în patru acte legislative diferite: 1. Regulamentul privind controlul pescuitului; 2. Regulamentul de instituire a Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului (EFCA); 3. Regulamentul de instituire a unui sistem de combatere a pescuitului ilegal, neraportat și nereglementat (Regulamentul INN); 4. Regulamentul privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe (SMEF). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cu excepția Regulamentului SMEF, care a fost revizuit recent, actualul sistem de control al pescuitului (FCS) a fost conceput înainte de PCP reformată și, prin urmare, nu este pe deplin coerent cu aceasta. În plus, aceste măsuri din urmă cu peste 10 ani nu iau în considerare nevoile actuale și viitoare legate de datele din domeniul pescuitului și de controlul flotelor și nu sunt adaptate la noile practici și tehnici de pescuit și nici la noile tehnologii de control și la sistemele de schimb de date. În cele din urmă, acestea nu iau în considerare unele inițiative importante adoptate de UE, precum strategia pentru materiale plastice, strategia privind piața unică digitală și gestionarea oceanelor. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Astfel, deși sistemul actual de control al pescuitului a ameliorat situația din trecut, anumite lacune au fost confirmate de evaluarea programului REFIT efectuată de Comisie, de un raport special al Curții de Conturi Europene și de o rezoluție a Parlamentului European. Părțile interesate au confirmat limitele sistemului actual. Din această considerație a luat naștere necesitatea revizuirii cadrului general de reglementare în ansamblul său. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 3.1. | Propunerea Comisiei constă în modificarea a cinci regulamente și urmărește: 1. eliminarea decalajului dintre PCP și alte politici ale UE; 2. simplificarea cadrului legislativ și reducerea sarcinii administrative inutile; 3. îmbunătățirea disponibilității, fiabilității și a caracterului complet al datelor și informațiilor din domeniul pescuitului, în special al datelor privind capturile și facilitarea schimbului și partajării de informații; și 4. eliminarea obstacolelor care împiedică dezvoltarea unei culturi a conformității și a tratamentului echitabil al operatorilor din cadrul statelor membre și între acestea. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Modificările aduse Regulamentului (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului (1)
  de stabilire a unui sistem comunitar de control pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului

| 3.2.1. | Inspecție și supraveghere. Clarificarea procesului de inspecție, atribuțiilor inspectorilor, ale comandanților și ale operatorilor. Rapoartele de inspecție vor fi digitalizate, facilitând utilizarea și schimbul de date între autoritățile competente și statele membre. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Sancțiuni. Se introduce o listă de criterii comune pentru a stabili tipurile de încălcări grave. Se stabilesc sancțiuni administrative obligatorii și niveluri minime de amenzi pentru încălcările grave, pentru a face sistemul de sancționare mai disuasiv și eficace în toate statele membre și pentru a asigura condiții de concurență echitabile. De asemenea, se consolidează și se clarifică „sistemul de puncte” pentru navele titulare de licență. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Date. Se introduc sisteme digitalizate obligatorii de localizare și de raportare a capturilor pentru toate navele de pescuit ale UE, inclusiv cele care au o lungime totală (lenghth overall – LOA) mai mică de 12 metri. Pentru pescuitul la scară mică se prevede un sistem simplificat prin intermediul unui telefon mobil. Pescuitul de agrement va fi, de asemenea, supus unui control mai strict. Prin utilizarea de instrumente digitale, se dorește asigurarea trasabilității complete a lanțului de aprovizionare (inclusiv produsele importate din țări terțe) și monitorizarea în mod sistematic a activităților desfășurate pe ambarcațiuni, chiar și prin intermediul televiziunilor cu circuit închis (TVCI) în scopul controlului obligației de debarcare. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Alinierea cu alte politici ale UE. Raportarea uneltelor de pescuit pierdute este simplificată prin completarea mai precisă a jurnalului de pescuit (electronic). Obligația de a deține la bord echipamentul necesar pentru recuperarea uneltelor pierdute se extinde, de asemenea, la vasele de pescuit mai mici de 12 m. Se introduc dispoziții pentru marcarea și controlul uneltelor de pescuit pentru activitățile de pescuit de agrement. |
| --- | --- |

3.2.4.

3.3.   Modificări aduse Regulamentului (CE) nr. 768/2005 al Consiliului (2)
  de instituire a Agenției Comunitare pentru Controlul Pescuitului

| 3.3.1. | Propunerea extinde aria geografică a competențelor de inspecție ale Agenției Europene pentru Controlul Pescuitului, care nu mai este limitată la apele internaționale. Sunt introduse modificări care simplifică gestionarea și schimbul de date, dar și norme care simplifică procesele de finanțare ale agenției. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | În iulie 2018, Comisia Europeană a completat aceste măsuri cu propunerea COM(2018) 499, care vizează codificarea Regulamentului (CE) nr. 768/2005 privind EFCA prin înlocuirea și modificarea diferitelor reglementări pe care acesta le conține. Această propunere a fost deja acceptată de CESE printr-un aviz specific (3). |
| --- | --- |

3.3.2.

3.4.   Modificare adusă Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului (4)
  de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

| 3.4.1. | Modificarea regimului UE de certificare a capturii prevede crearea unei baze de date pentru gestionarea certificatelor de captură (CATCH), care permite controale bazate pe riscuri, reduce posibilitățile de importuri frauduloase și reduce sarcina administrativă a statelor membre. Funcțiile operaționale ale CATCH vor fi dezvoltate în diferite etape. Punerea în aplicare și competențele delegate sunt conferite Comisiei în ceea ce privește funcționarea și dezvoltarea suplimentară a CATCH. Inspecțiile și sancțiunile sunt aliniate la noul cadru de reglementare. |
| --- | --- |

3.4.1.

4.   Observații generale

| 4.1. | Inițiativa legislativă a Comisiei, în conformitate cu pozițiile exprimate de statele membre, de autoritățile regionale și locale și de părțile interesate, este în general împărtășită. Aceasta va avea, de fapt, rolul de a clarifica cadrul legislativ în ceea ce privește controalele, prin simplificarea, modernizarea și alinierea acestuia la evoluțiile politice și de reglementare, asigurând securitate juridică și punându-l în aplicare în mod uniform pe întreg teritoriul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În urma unei analize atente a propunerii se observă că, în pofida unui proces amplu de consultare declarat de Comisie, anumite probleme menționate de părțile interesate din sectorul pescuitului (de exemplu, obligația de debarcare, birocrația excesivă, proporționalitatea sistemului de penalizare), nu au primit un răspuns adecvat și/sau soluții clare în noua propunere legislativă (5). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE reafirmă principiul conform căruia conceptul de durabilitate trebuie concretizat din punct de vedere economic, social și al mediului. În acest sens, pescuitul durabil rămâne obiectivul principal, dar sectorul pescuitului ar trebui să îl poată îndeplini. Din acest motiv, măsurile de mediu nu pot fi separate de necesitatea de a îmbunătăți alte aspecte-cheie, cum ar fi condițiile și siguranța la locul de muncă, schimbul de generații, rentabilitatea întreprinderilor, formarea profesională a personalului și vitalitatea comunităților costiere. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Se subliniază că propunerile de regulament nu țin seama de două fenomene grave și relevante, precum Brexit și schimbările climatice. În fapt, primul aspect ar trebui să implice revizuirea completă a Mecanismului de stabilitate relativă, precum și o reducere a posibilităților de pescuit în unele ape care în prezent sunt europene. Pe de altă parte, schimbările climatice provoacă mutații sensibile în comportamentele și habitatele peștilor, care se concretizează în migrații tot mai frecvente și mai importante. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE observă că propunerea Comisiei nu se bazează pe o evaluare clară a impactului efectelor de tip social și economic. Această preocupare este agravată de faptul că sectorul pescuitului este în criză în unele regiuni ale UE de peste 20 de ani, iar măsurile pentru durabilitate și acvacultură stabilite până în prezent de Comisie nu au permis inversarea acestei tendințe (6). Din acest motiv, Comitetul solicită intervenția imediată a DG Ocuparea Forței de Muncă pentru a lansa o dezbatere amplă în cadrul dialogului social sectorial (7), cu scopul de a identifica măsurile cele mai adecvate de evaluare și, eventual, de compensare a impactului economic și social al propunerilor (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Plângerea recentă a Curții de Conturi Europene susține nevoia prioritară ca sistemul de controale și sancțiuni, pe baza așa-numitului „sistem de licență cu puncte”, să fie pus în aplicare în mod uniform și omogen pe întreg teritoriul UE, pentru a asigura atât concurența echitabilă între persoane, cât și calitatea și trasabilitatea produselor pescărești în interesul și pentru sănătatea tuturor cetățenilor europeni. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CESE consideră că digitalizarea este cu siguranță un instrument important în asigurarea unor controale eficiente și eficace. De asemenea, este de apreciat că sunt prevăzute dispozitive de control digitale simplificate pentru ambarcațiunile mai mici de 12 metri (de exemplu, aplicația pe telefonul mobil pentru geolocalizare), deși în largul mării există zone întinse fără acoperire, unde este imposibilă monitorizarea ambarcațiunii. Cu toate acestea, Comitetul constată că, în comparație cu legislația anterioară, obligațiile pescarilor nu au fost reduse în măsură semnificativă (în special pentru pescuitul la scară mică) și nici nu au fost simplificate destul, astfel cum a anunțat Comisia. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Dispozitivele de control digitale ar trebui să permită economii eficiente în ceea ce privește timpul și banii. Extinderea setului de obligații la pescuitul la scară mică ar fi posibilă în măsura în care statele membre vor avea la dispoziție o perioadă de tranziție de doi ani, care ar trebui să permită să se țină seama de trăsăturile specifice locale, dar ar putea fi împovărătoare în cazul navelor cu o lungime totală (LOA) mai mică de 10 metri, adesea fără cabină de conducere și cu un echipaj format dintr-o singură persoană. În acest caz, se recomandă un studiu suplimentar pentru a evalua fezabilitatea sa reală, găsind un echilibru între necesitatea de control și capacitatea efectivă a pescarilor de a realiza toate aceste practici. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | În acest sens, CESE constată că măsurile introduse și menite să clarifice sistemul de sancțiuni pot fi utile cu siguranță acestui sector. Cu toate acestea, este esențial ca ele să fie aplicate omogen în diversele state membre și să se bazeze efectiv pe criterii de gestionare a riscului, proporționale și cu efect de descurajare. Evaluarea propunerii evidențiază, în special, unele aspecte contradictorii, cum ar fi legătura dintre cuantumul sancțiunilor pecuniare și valoarea de piață a peștelui capturat (de două până la cinci ori mai mare decât valoarea produsului), care, în funcție de zona geografică, perioada din an și abundența sau nu a acestei specii, ar putea fi foarte diferită și ar genera, de asemenea, un efect stimulativ în ceea ce privește încălcarea legii. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | FEPAM este un instrument esențial și indispensabil pentru a realiza tranziția către noul sistem de controale prevăzut de Comisie. Comitetul este împotriva principiului, inclus deja în actualul sistem de control și în actualul FEAMAP, potrivit căruia o încălcare gravă presupune rambursarea imediată a oricăror fonduri europene primite în ultimii cinci ani. Această măsură retroactivă rigidă reprezintă o cauză majoră a întârzierii FEAMAP în atingerea obiectivelor sale, deoarece a împiedicat mulți pescari să solicite fonduri europene, de teama de a fi nevoiți să le ramburseze din cauza unor infracțiuni considerate grave care, uneori, presupun o sancțiune pecuniară foarte mică. Prin urmare, ar trebui să se asigure o mai mare proporționalitate pentru sancțiuni, astfel încât acestea să nu se transforme din sancțiuni disuasive în sancțiuni de descurajare. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE își exprimă dezacordul total față de obligația de a instala sisteme de televiziune cu circuit închis (TVCI) pe navele de pescuit pentru a verifica respectarea obligației de debarcare. Comitetul consideră că acest tip de măsură este contrar normelor fundamentale ale dreptului muncii, ale dreptului la viață privată și ale secretului profesional, mai ales întrucât acestea au fost stabilite într-o manieră orizontală și nejustificată de eventuale riscuri caracterizate prin încălcări repetate ale legii în trecut. CESE propune statelor membre să efectueze evaluări ale riscului pe acele segmente de flotă care sunt cunoscute printr-un nivel ridicat și generalizat de încălcări grave și, dată fiind reputația lor dobândită cu ocazia controalelor precedente, ca autoritățile de control să solicite acestor nave instalarea TVCI. Comitetul este convins că obiectivele privind durabilitatea mediului și relansarea industriei nu pot fi atinse printr-o monitorizare și printr-un control al activităților de pescuit de genul „Big Brother”, ci prin reguli și sancțiuni clare, sigure și transparente aplicate în mod eficient și uniform în întreaga UE. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | În special, CESE propune să se recurgă mai des și mai hotărât la prezența observatorilor la bord. În plus, se recomandă crearea unui mecanism voluntar de introducere a TVCI, de exemplu, prin posibilitatea de a crește cota de captură pentru speciile care se află la nivelul producției maxime durabile (PMD), utilizând rezerva de cote a statului membru (dacă este disponibilă), sau prin mecanisme simplificate de control și de debarcare. În același timp, se recomandă obligația temporară a TVCI în cazul ambarcațiunilor care au săvârșit mai multe încălcări grave. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | CESE consideră că noul FEAMAP 2021-2027 va juca un rol esențial în facilitarea adaptării ambarcațiunilor europene la noile dispoziții de reglementare. În special, este esențial ca fondurile să fie ușor accesibile la nivel național pentru toți cei care le solicită. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | După cum s-a subliniat deja în alte avize (9), CESE consideră că este importantă stabilirea capacității de pescuit prin intermediul unor parametri mai adecvați în raport cu tonajul și cu puterea motorului, deoarece acești factori sunt esențial pentru a garanta siguranța echipajului la bord și pentru a atinge niveluri mai sustenabile de emisii de CO2. |
| --- | --- |

4.14.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Pescuitul excesiv este cu siguranță una dintre cauzele fundamentale ale reducerii cantității de pește în mare. Cu toate acestea, Comitetul consideră că acest fenomen ar trebui să fie analizat împreună cu altele, la fel de nocive pentru speciile marine, cum ar fi poluarea, schimbările climatice, transporturile maritime, lucrările subacvatice de foraj (poluare fonică). O abordare mai deschisă este esențială pentru a elabora strategii eficiente de protecție a habitatelor marine. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Un sistem de sancțiuni eficace trebuie să fie clar și ușor de aplicat pentru a fi cu adevărat disuasiv. Comitetul subliniază că sistemul de licență cu puncte poate fi, în unele cazuri, în detrimentul echipajului, chiar dacă sunt sancționate de fapt opțiunile și comportamentul comandantului navei de pescuit, inclusiv prin măsuri puternice, cum ar fi suspendarea licenței de pescuit. În timpul suspendării licenței de pescuit (10), trebuie să se asigure măsuri de protecție pentru lucrătorii navelor de pescuit care, după ce au încheiat contracte de „plată în funcție de captură”, ar putea rămâne fără salariu, cu excepția situației în care își găsesc o nouă ambarcațiune pe care să lucreze sau a situației în care își schimbă cu totul locul de muncă. Fiind un sector în care există dificultăți, această scădere continuă a resurselor umane, a competențelor și a cunoștințelor riscă să dăuneze chiar și mai grav perspectivelor de recuperare. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE împărtășește propunerea de extindere a sistemului de control inclusiv la pescuitul recreativ, unde recent au existat numeroase cazuri de eludare a normelor în vigoare pentru pescuitul „clasic”. În special, Comitetul recomandă să se acorde o atenție specifică acelor activități de pescuit recreativ care generează venituri, distingându-le de pescuitul recreativ pentru consum și uz personal. Această măsură este esențială pentru protejarea pescarilor care lucrează în conformitate cu legea și pentru combaterea formelor de concurență neloială sau, în cele mai grave cazuri, pentru combaterea pescuitul ilegal. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Deși este împărtășită opinia potrivit căreia este esențial să se asigure trasabilitatea produselor capturate, totuși, eliminarea exceptării de la obligația de a declara în jurnalul de pescuit cantitățile deținute la bord și estimate la mai puțin de 50 kg va putea genera dificultăți în special pentru micii pescari. Într-adevăr, pentru a finaliza cât mai rapid toate procedurile birocratice, care pot fi foarte lungi în mări multispecifice, precum Marea Mediterană, aceștia din urmă riscă să piardă prea mult timp înainte de debarcare, nereușind să vândă peștele capturat la cel mai bun preț. Prin urmare, se recomandă menținerea pragului existent, urmărind îndeaproape situația pentru ca acest lucru să nu determine vreun efect nedorit. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Noul mecanism de trasabilitate propus de Comisie, în special în ceea ce privește produsele importate, este apreciat. De fapt, în țările terțe există cele mai multe cazuri de fraudă și de nerespectare a standardelor fundamentale de muncă (convențiile OIM) și de mediu, cu toate că peștele obținut prin aceste practici ilegale ajunge în continuare relativ ușor pe mesele cetățenilor europeni. Cu toate acestea, trebuie menționat că se înregistrează în continuare practici de exploatare a forței de muncă pe unele dintre navele europene (11), situația necesitând o atenție specială din partea celor însărcinați cu controalele și sancțiuni aspre pentru eradicarea definitivă a acestui fenomen. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Comitetul constată că rețeaua de control intensiv pentru trasabilitate pusă în aplicare nu poate fi întreruptă la „prima vânzare”, întrucât este necesar să se controleze întregul lanț de aprovizionare, „din mare pe masă”. În acest caz, se recomandă implicarea activă a tuturor actorilor relevanți, de la comercianții angro și operatorii care se ocupă de prelucrare, până la cei de vânzare cu amănuntul. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Declarația de la Malta din 2017, „MedFish4Ever”, reprezintă o piatră de temelie a acțiunii UE. Cu toate acestea, CESE consideră că măsurile tehnice specifice și de conservare a stocurilor de pește ar trebui adaptate la diferitele tehnici de pescuit și la caracteristicile biologice ale mării. În special, CESE a observat că modelele de succes oferite de planurile pentru pescuitul unei singure specii pot fi cu greu adaptate la pescuitul mixt, deoarece ar avea un impact major asupra mediului și a economiei (12). Din acest motiv, Comitetul recomandă un sistem mai aprofundat de colectare a datelor privind stocurile, pentru a elabora strategii ad-hoc, în măsură să protejeze mai bine biodiversitatea fără a afecta excesiv sectorul pescuitului (13). |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | După cum s-a subliniat deja în avizele anterioare (14), CESE consideră că una dintre problemele majore ale acestui sector este combinația dintre un sistem de cote rigide și noua obligație de debarcare. Costurile ridicate legate de tranziția către modele mai durabile de pescuit (de exemplu, plase selective) trebuie să fie suportate integral prin finanțare din FEPAM. CESE solicită un sistem de control simplificat, bazat pe analiza riscurilor și pragmatic, care să vizeze o acțiune importantă la nivel național, cu sprijinul părților interesate, pentru a sprijini tranziția unui număr mare de ambarcațiuni. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Comisia propune ca toate produsele pescărești să fie cântărite la debarcare de operatori înregistrați, înainte de a fi depozitate, transportate sau vândute. CESE consideră că este important să se păstreze sistemul actual al controalelor prin sondaj. În plus, în cazul în care produsele pescărești sunt transportate înainte de comercializare sau prima vânzare are loc într-o țară terță, se recomandă menținerea termenului actual de transmitere a documentației necesare autorităților competente, de 48 de ore de la debarcare, pentru a evita întârzierile și pierderile de calitate aferente. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | CESE a salutat propunerea Comisiei privind materialele plastice de unică folosință (15) și, în special, măsurile de stimulare prevăzute pentru descărcarea pe uscat a echipamentelor de pescuit defecte sau deteriorate, pentru a facilita reciclarea (16). Această măsură, combinată cu noua măsură privind porturile (17), deschide noi scenarii și oportunități pentru pescuitul durabil și pentru economia circulară. CESE consideră că sistemul de stimulare a pescarilor prevăzut pentru descărcarea pe uscat a plaselor ar trebui extins la toate tipurile de deșeuri colectate pe mare în timpul activităților de pescuit. De asemenea, este important să se verifice dacă introducerea mecanismului de responsabilitate sporită a producătorului nu determină pentru întreprinderile din sectorul pescuitului sporirea costurilor în achiziționarea de năvoade. FEAMAP ar putea fi cel mai adecvat instrument financiar pentru a sprijini acest proces. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Această inițiativă ar fi esențială pentru curățarea mărilor, deoarece, până în prezent, pescarii erau cei care trebuiau să plătească pentru a descărca pe uscat deșeurile colectate în timpul pescuitului. Acestea, printre altele, corespund unui procent de 90 % din cantitatea colectată în plase, iar pescarii sunt obligați, de asemenea, să separe deșeurile, iar în cazul în care nu ar fi posibilă identificarea acestora, trebuie să le catalogheze drept „deșeuri speciale”, ceea ce implică forme specifice de tratament. În practică, în conformitate cu reglementările actuale, pescarii trebuie să plătească pentru a curăța marea de poluarea pe care nu ei au cauzat-o. CESE consideră că, printr-o formare corespunzătoare, pescarii ar putea oferi o valoare adăugată importantă, contribuind pe de o parte la curățarea mării și, pe de altă parte, la crearea unui ciclu virtuos de integrare economică pentru activitatea depusă (18). |
| --- | --- |

5.11.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

1

(2)  JO L 128, 21.5.2005, p. 1.

2

(3)  Avizul CESE (NAT/756), Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului (text codificat) (JO C 62, 15.2.2019, p. 310).

3

Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului (text codificat)

(4)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

4

(5)  Atât MEDAC, LDAC, cât și Europeche au formulat în mod repetat cereri și propuneri specifice pentru depășirea problemelor actuale din acest sector, care nu sunt în acord cu pachetul legislativ propus de Comisie.

5

(6)  În Italia, pe o lungime de coastă de 8 000 km, numărul navelor de pescuit a scăzut cu aproximativ 33 % în ultimii 30 de ani. Navele de pescuit au, în medie, 34 de ani și trebuie modernizate urgent sau înlocuite cu nave noi. În ultimii 30 de ani s-au pierdut 18 000 locuri de muncă (sectorul pescuitului în Italia numără 27 000 de angajați). Date din 2016, provenite de la Ministerul italian pentru politici agricole, alimentare și forestiere.

6

(7)  Comitetul de dialog social pentru pescuitul maritim din UE (EUSSDC).

7

(8)  Avizul CESE (NAT/749), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) [a se vedea pagina 104 din prezentul Jurnal Oficial].

8

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

(9)  Avizul CESE (NAT/749), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) (a se vedea nota de subsol 8).

9

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM)

(10)  Suspendarea licenței de pescuit, pe baza unui criteriu al repetării încălcării, poate dura de la minimum 4 luni până la maximum un an, până la retragerea definitivă a licenței.

10

(11)  Cf. articolul din The Guardian„We thought slavery had gone away”: African men exploited on Irish boats

11

The Guardian

(12)  Comisia Generală pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM), The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries [Situația pescuitului în Marea Mediterană și Marea Neagră], 2016, p. 26. Așa cum s-a subliniat de către CGPM a Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), în cazul mărilor cu o singură specie este mai ușor să se efectueze un pescuit direcționat, deoarece acolo există câteva tipuri de pești care coexistă și astfel este ușor să se stabilească limitări ale capturilor. Dimpotrivă, în mările cu specii multiple, numeroase specii de pește se găsesc în aceeași zonă.

12

The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries

(13)  Avizul CESE pe tema „Planul multianual pentru stocurile de pești pelagici mici din Marea Adriatică”, (JO C 288, 31.8.2017, p. 68). Avizul CESE (NAT/749), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) [a se vedea nota de subsol 8].

13

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

(14)  Avizul CESE pe tema „Obligația de debarcare” (JO C 311, 12.9.2014, p. 68). Punctul 1.2: „[...] [p]ropunerea Comisiei este prea complexă și va impune pescarilor eforturi suplimentare excesive și disproporționate pentru aplicarea obligației de debarcare. Din acest motiv, consideră că ar trebui să se mizeze pe o reglementare mai pragmatică, clară, simplă și flexibilă, care să permită cu adevărat pescarilor să dispună de o perioadă tranzitorie de adaptare, fără a fi sancționați cu severitate”.

14

(15)  Avizul CESE (NAT742), Materialele plastice de unică folosință (JO C 62, 15.2.2019, p. 207).

15

Materialele plastice de unică folosință

(16)  COM(2018) 340 final.

16

(17)  COM(2018) 33 final.

17

(18)  Avizul CESE pe tema „Strategia privind materialele plastice într-o economie circulară (inclusiv acțiuni privind deșeurile marine)” (JO C 283, 10.8.2018, p. 61).

18

Avizul CESE (NAT742), Materialele plastice de unică folosință (a se vedea nota de subsol 15).

Materialele plastice de unică folosință

Avizul CESE (NAT/749), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) (a se vedea nota de subsol 8).

Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/125 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/125

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/106/CE privind nivelul minim de formare a navigatorilor și de abrogare a Directivei 2005/45/CE

[COM(2018) 315 final – 2018/0162 (COD)]

(2019/C 110/23)

| Raportor: | doamna Tanja BUZEK |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Tanja BUZEK

| Sesizare | Parlamentul European, 11.6.2018
  Consiliul, 6.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 20.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 201/3/6 |

Sesizare

Parlamentul European, 11.6.2018

Consiliul, 6.6.2018

Temei juridic

Articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

20.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

201/3/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE aprobă, în linii generale, obiectivele stabilite de Comisie în propunerea sa de modificare a Directivei 2008/106/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) privind nivelul minim de formare a navigatorilor și de abrogare a Directivei 2005/45/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) privind recunoașterea reciprocă a brevetelor navigatorilor eliberate de statele membre. CESE consideră că modificările introduse în cadrul de reglementare sunt necesare, proporționale și eficiente din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Deși recunoaște că ambele directive au contribuit la îmbunătățirea educației și formării profesionale în domeniul maritim a navigatorilor ce lucrează la bordul navelor care arborează pavilionul unui stat membru al UE și a mobilității profesionale a navigatorilor certificați în UE, CESE consideră că ar fi oportun să se facă un pas înainte în acest domeniu. Prin urmare, CESE recomandă valorificarea oportunității pe care o prezintă revizuirea Directivei 2008/106/CE pentru a se solicita o mai largă dezbatere europeană, care să implice Comisia, statele membre, instituțiile de formare profesională și sectorul, cu privire la modul în care să se investească mai mult în competențele maritime europene pentru a proteja atât competitivitatea flotei europene, cât și capacitatea sectorului de a crea locuri de muncă de calitate pentru navigatorii europeni și a alți profesioniști din sectorul maritim. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În special, CESE recomandă să se depună eforturi în direcția instituirii unui forum UE care să implice instituțiile de formare profesională, sectorul, clusterul maritim în general și administrațiile maritime naționale pentru îmbunătățirea formării navigatorilor și asigurarea de cursuri postuniversitare europene în sectorul maritim, care să depășească nivelul minim de formare a navigatorilor convenit pe plan internațional. Astfel de acțiuni de formare la un nivel avansat ar asigura navigatorilor europeni un avantaj competitiv, prin înzestrarea lor cu competențe care depășesc cerințele de la nivel internațional, și ar spori atractivitatea profesiilor din domeniul maritim în UE, în special în rândul femeilor și tinerilor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE subliniază importanța elaborării unor pachete de învățare orientate către viitor, cu un accent deosebit pe formarea de competențe în domeniul gestionării calității, competențe în domeniul ecologic și competențe digitale, și consideră că promovarea de competențe avansate ar trebui să meargă mână în mână cu modalități de certificare/etichetare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, CESE recomandă crearea unei rețele europene a instituțiilor de învățământ și formare în domeniul maritim (MET) care să îndeplinească criteriile de calitate necesare pentru a îmbunătăți în continuare sistemul de învățământ în domeniul maritim din Europa. Recomandă, de asemenea, introducerea, pentru formarea comandanților de nave și a ofițerilor, a unui model de tip „Erasmus” pentru schimburi între MET în întreaga UE, adaptate caracteristicilor specifice ale sectorului. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În ceea ce privește mecanismul revizuit pentru recunoașterea certificatelor de navigatori emise de țări terțe, CESE consideră că este de cea mai mare importanță ca statele membre solicitante să se consulte cu asociațiile naționale ale armatorilor și cu organizațiile sindicale cu privire la oportunitatea recunoașterii unei noi țări terțe, înainte de a prezenta Comisiei cererea. CESE dorește în continuare să se clarifice faptul că – în măsura în care este disponibilă – estimarea numărului navigatorilor care ar putea fi angajați va fi doar unul dintre criterii în cadrul procesului de decizie în vederea recunoașterii unei noi țări terțe și că ea trebuie să fie monitorizată în mod transparent. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În ceea ce privește prelungirea termenului de adoptare a unei decizii privind recunoașterea unor noi țări terțe, de la 18 luni la 24 de luni, și, în anumite situații, la maximum 36 de luni, CESE se întreabă dacă acest mecanism este cel potrivit, în măsura în care procesul poate fi prelungit inutil pentru o țară care îndeplinește în mod clar toate cerințele. Prin urmare, CESE solicită finalizarea procesului într-un termen rezonabil cât mai scurt, cu mențiunea că acesta poate fi prelungit atât timp cât este necesar, în cazul în care trebuie să se aplice o măsură corectivă. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pentru a asigura utilizarea corespunzătoare a resurselor UE, CESE propune modificarea articolului 20, astfel încât dispozițiile privind retragerea recunoașterii unei țări terțe să se aplice și acelor țări terțe care nu asigură un număr substanțial de comandanți și ofițeri pentru o perioadă de cel puțin cinci ani. CESE dorește să clarifice faptul că decizia finală privind retragerea sau nu a recunoașterii va reveni statelor membre, conform procedurilor obișnuite în cadrul Comitetului pentru siguranța maritimă și prevenirea poluării de către nave (COSS), și că aceste proceduri lasă o marjă de apreciere în ce privește evaluarea informațiilor furnizate de statele membre. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Întrucât nu se pot face compromisuri în ce privește siguranța maritimă, CESE recomandă ca țările terțe care furnizează flotei UE un număr limitat de comandanți și ofițeri să nu fie supuse unui regim de reevaluare mai puțin strict față de celelalte țări. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Pe lângă modificările propuse la procedura de modificare (articolul 27), care prevede că Comisia este împuternicită să modifice Directiva 2008/106/CE prin acte delegate, CESE solicită statelor membre să ia măsuri rapide de punere în aplicare a modificărilor, astfel ca lipsa de acțiune a statului de pavilion să nu impună necesitatea unor prelungiri și a unor perioade de interpretări pragmatice, cum a fost cazul anterior. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | Legislația UE privind învățământul, formarea și certificarea în domeniul maritim a navigatorilor se bazează în principal pe cerințe internaționale minime impuse prin Convenția Organizației Maritime Internaționale (OMI) privind standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart (STCW), astfel cum a fost modificată. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pe lângă integrarea Convenției STCW la nivelul UE prin Directiva 2008/106/CE, astfel cum a fost modificată, cadrul UE prevede un mecanism UE comun, eficient din punctul de vedere al costurilor, pentru recunoașterea sistemelor de învățământ, formare și certificare în domeniul maritim a navigatorilor din țările terțe. Acest mecanism este conceput în așa fel încât evaluarea și reevaluarea respectării de către țările terțe a Convenției STCW să se realizeze în mod centralizat și armonizat, evitând situația în care fiecare stat membru ar trebui să le efectueze individual, mai ales că, în prezent, sunt peste 40 de țări terțe recunoscute la nivelul UE în acest sens. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sistemul de reglementare a mai introdus o procedură simplificată pentru recunoașterea certificatelor de navigatori emise de statele membre în temeiul Directivei 2005/45/CE. Această directivă a urmărit să încurajeze mobilitatea navigatorilor din UE între navele aflate sub pavilionul unui stat membru al UE, permițând recunoașterea certificatelor deținute de comandanți și ofițeri, fără alte măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cadrul legislativ sus-menționat urmărește să asigure un nivel înalt de siguranță a vieții pe mare și protecția mediului marin, minimizând riscul accidentelor maritime. Pentru a atinge acest obiectiv, există o înțelegere comună că îmbunătățirea învățământului, a formării și a certificării personalului-cheie care lucrează la bordul navelor aflate sub pavilionul unui stat membru al UE este deosebit de importantă. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Propunerea decurge din programul Comisiei privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), care evaluează măsura în care ambele directive și-au îndeplinit obiectivele. CESE observă că propunerea de revizuire este rezultatul unei evaluări aprofundate, care a inclus un studiu cuprinzător efectuat de către Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) [Studiu pentru evaluarea REFIT a Directivelor 2008/106/CE și 2005/45/CE, din septembrie 2017 (3)], o consultare publică însoțită de o consultare mai specifică, precum și ateliere specializate care implică statele membre, împreună cu cele două părți ale sectorului, și anume armatorii și sindicatele care îi reprezintă pe navigatori. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Rezultatele evaluării REFIT au fost considerate în general pozitive și s-a concluzionat că legislația UE a contribuit la eliminarea situațiilor în care echipajele sunt insuficient calificate, la mobilitatea navigatorilor în cadrul Uniunii și la stabilirea unor condiții de concurență echitabile între navigatorii instruiți în UE și cei instruiți în țările terțe. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Cu toate acestea, au fost identificate unele lipsuri în ceea ce privește eficiența cadrului de reglementare și proporționalitatea unor cerințe. Propunerea Comisiei intenționează, prin urmare, să atenueze deficiențele identificate, prin simplificarea și raționalizarea legislației existente. Mai concret, s-a considerat necesar să se ia măsuri suplimentare, și anume:






  — | asigurarea alinierii cu ultimele modificări ale Convenției STCW; |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

asigurarea alinierii cu ultimele modificări ale Convenției STCW;

| — | actualizarea definiției certificatelor recunoscute între statele membre prin fuziunea dintre Directiva 2005/45/CE și Directiva 2008/106/CE; |
| --- | --- |

—

actualizarea definiției certificatelor recunoscute între statele membre prin fuziunea dintre Directiva 2005/45/CE și Directiva 2008/106/CE;

| — | elaborarea unor criterii pentru o nouă recunoaștere/reevaluare a țărilor terțe, în vederea unei utilizări mai eficiente a resurselor financiare și umane; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor criterii pentru o nouă recunoaștere/reevaluare a țărilor terțe, în vederea unei utilizări mai eficiente a resurselor financiare și umane;

| — | stabilirea unor criterii de prioritate pentru reevaluarea țărilor terțe, vizând cele mai importante țări furnizoare, dar având în vedere prelungirea ciclului de reevaluare pentru celelalte țări; |
| --- | --- |

—

stabilirea unor criterii de prioritate pentru reevaluarea țărilor terțe, vizând cele mai importante țări furnizoare, dar având în vedere prelungirea ciclului de reevaluare pentru celelalte țări;

| — | prelungirea termenului pentru recunoașterea unor noi țări terțe, pentru ca aceste țări să aibă suficient timp să adopte și să pună în aplicare măsuri corective, dacă este necesar. |
| --- | --- |

—

prelungirea termenului pentru recunoașterea unor noi țări terțe, pentru ca aceste țări să aibă suficient timp să adopte și să pună în aplicare măsuri corective, dacă este necesar.

3.   Sinteza propunerii

| 3.1. | Obiectivul general al propunerii este de a simplifica și raționaliza legislația existentă. Aceasta presupune, în special:






  — | alinierea permanentă a legislației UE relevante la Convenția STCW; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

alinierea permanentă a legislației UE relevante la Convenția STCW;

| — | îmbunătățirea eficienței și a eficacității mecanismului centralizat de recunoaștere a țărilor terțe; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea eficienței și a eficacității mecanismului centralizat de recunoaștere a țărilor terțe;

| — | creșterea securității juridice cu privire la recunoașterea reciprocă a certificatelor de navigatori emise de țările terțe. |
| --- | --- |

—

creșterea securității juridice cu privire la recunoașterea reciprocă a certificatelor de navigatori emise de țările terțe.

| 3.2. | Mecanismul centralizat de recunoaștere a certificatelor de navigatori emise de țările terțe necesită punerea la dispoziție de către Comisie a unor resurse umane și financiare semnificative, în îndeplinirea acestei sarcini primind sprijinul Agenției Europene pentru Siguranță Maritimă, pe de o parte pentru a evalua noile cereri de recunoaștere din partea statelor membre, iar pe de altă parte pentru a realiza reevaluarea periodică a țărilor terțe deja recunoscute. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pentru o mai bună utilizare a resurselor disponibile, Comisia propune ca procesul de recunoaștere să devină mai transparent, permițând statului membru solicitant să justifice motivele pentru prezentarea cererii de recunoaștere. Această măsură constă în inițierea unei discuții între statele membre privind necesitatea recunoașterii noilor țări terțe. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În plus, Comisia propune criterii de prioritate pentru reevaluarea țărilor terțe recunoscute, invocând faptul că resursele disponibile ar trebui redirecționate de la țările care furnizează un număr redus de navigatori pentru flota UE către țările terțe care furnizează cea mai mare parte a forței de muncă. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE sprijină propunerea Comisiei de modificare a Directivei 2008/106/CE privind nivelul minim de formare a navigatorilor, inclusiv integrarea în domeniul său de aplicare a procedurii simplificate pentru recunoașterea reciprocă a certificatelor de navigatori emise de statele membre, și de abrogare a Directivei 2005/45/CE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că aceasta este o revizuire necesară, deoarece se poate într-adevăr îmbunătăți eficiența cadrului administrativ privind sistemul de recunoaștere reciprocă în temeiul acestei directive, pentru a permite o alocare mai eficientă a resurselor financiare și umane ale Comisiei și ale EMSA. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE salută în special accentul pe care Comisia îl pune pe nivelul de transparență care ar trebui să prevaleze în ceea ce privește prelucrarea cererilor de recunoaștere a certificatelor de navigatori ale noilor țări terțe. CESE consideră că noua etapă procedurală care permite statului membru solicitant să prezinte motivele pentru prezentarea cererii de recunoaștere este proporțională, transparentă și eficientă din punctul de vedere al costurilor. Până la luarea unei decizii colective, statul membru solicitant va avea în continuare posibilitatea de a recunoaște unilateral țara terță. Prin urmare, procesul de decizie care va duce la recunoașterea unei țări terțe va stabili un echilibru între necesitatea transparenței în ceea ce privește controlul și utilizarea în mod eficient a banilor publici – costul acumulat în urma recunoașterii – și obiectivul de a menține competitivitatea flotei UE, adică avantajul competitiv pentru flota UE oferit de angajarea de navigatori din țara terță în cauză. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În opinia CESE, cadrul de reglementare al UE privind învățământul, formarea și certificarea în domeniul maritim a navigatorilor a contribuit la satisfacerea nevoilor pieței muncii din domeniul transportului maritim, facilitând accesul la locurile de muncă de la bordul navelor aflate sub pavilionul unuia dintre statele membre ale UE pentru toți comandanții și ofițerii care dețin un certificat STCW valabil, indiferent de locul de reședință sau de naționalitate. Deși nu există niciun dubiu că transportul maritim funcționează pe o piață globalizată a forței de muncă, CESE dorește să reamintească cât de important este ca UE să investească masiv în propria sa bază de competențe maritime, pentru a garanta o masă critică de navigatori europeni, care să susțină competitivitatea transportului maritim european și a clusterelor maritime din întreaga UE. Rezultă, deci, crearea perspectivei unor locuri de muncă cu înaltă calificare și a unor cariere de succes pe mare sau legate de realizarea unor activități la țărm, în special pentru tinerii europeni, cu menținerea sau chiar creșterea procentului navigatorilor UE în cadrul forței de muncă globale din domeniul maritim (cei 220 000 din UE reprezintă 18 % din numărul total al navigatorilor de la nivel mondial) (4). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Având în vedere cele de mai sus, CESE încurajează statele membre să implementeze recomandările cuprinse în Strategia UE privind transportul maritim până în 2018 (5), precum și recomandările de politică înaintate Comisiei Europene de Grupului operativ privind ocuparea forței de muncă și competitivitatea în domeniul maritim (6) în ceea ce privește consolidarea eficacității și eficienței sistemului educațional din sectorul transportului maritim. În special, CESE solicită Comisiei Europene și colegiuitorilor UE să aibă în vedere recomandările prezentate mai jos, în această secțiune. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE recomandă să se depună eforturi în direcția instituirii unui forum UE care să implice instituțiile de formare profesională, sectorul, clusterul maritim în general și administrațiile maritime naționale, pentru îmbunătățirea formării navigatorilor și asigurarea plasării, dezvoltării carierei și mobilității acestora. O sarcină principală a acestei rețele ar fi înființarea de cursuri postuniversitare în sectorul maritim la nivel european, care să depășească nivelul internațional minim convenit de formare a navigatorilor (numite și „certificate de excelență maritime” sau „STCW+”) (7). Aceste cursuri de nivel avansat ar face posibilă crearea unui avantaj concurențial pentru navigatorii europeni, oferindu-le competențe peste cele cerute la nivel internațional. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Având în vedere cele de mai sus, CESE subliniază importanța elaborării unor pachete de învățare orientate către viitor, cu un accent deosebit pe formarea de competențe în domeniul gestionării calității, competențe în domeniul ecologic și competențe digitale. Acestea din urmă sunt deosebit de importante, întrucât tehnologia la bordul navelor, sistemele de schimb de date privind informațiile și comunicarea, precum și sistemele de sprijin la țărm evoluează rapid. CESE consideră că promovarea de competențe avansate ar trebui să meargă mână în mână cu modalități de certificare/etichetare, astfel încât actualizarea educației în domeniul maritim să fie un avantaj prețios pentru navigatorii europeni, ajutându-i să-și dezvolte perspectivele de carieră. Totodată, acest lucru va spori atractivitatea profesiilor din domeniul maritim în UE, în special în rândul femeilor și tinerilor, îmbunătățind în același timp eficiența și calitatea operațiunilor navale, inclusiv inovarea continuă și reducerea costurilor. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În aceeași ordine de idei, ar fi recomandabil să se aibă în vedere dezvoltarea unei rețele europene de instituții de educație și formare în domeniul maritim, care ar satisface criteriile legate de calitate, în vederea îmbunătățirii sistemului european de formare în domeniul maritim. În acest scop, CESE recomandă ca sursă de inspirație rețeaua europeană a școlilor de navigație interioară – EDINNA (Education Inland Navigation) –, înființată în 2009, pentru a promova armonizarea în sens ascendent a programelor de educație și formare. Această platformă s-a dovedit un instrument excelent, care permite schimbul de know-how și abordarea concertată a dezvoltării competențelor profesionale. CESE recomandă, în plus, pentru formarea comandanților de nave și a ofițerilor, introducerea unui model de tip „Erasmus” pentru schimburile dintre MET în întreaga UE adaptate caracteristicilor specifice ale sectorului. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | De asemenea, CESE solicită un impuls politic concertat din partea UE și a statelor membre, în vederea sprijinirii sectorului în încercarea sa de a răspunde provocărilor legate de digitalizare, automatizare și ecologizarea necesară a sectorului. CESE observă că se poate răspunde mai ușor acestor provocări prin garantarea unui sistem european de învățământ, formare și certificare în domeniul maritim, de înaltă calitate, adaptat exigențelor viitorului. În acest sens, CESE salută lansarea iminentă a proiectului SkillSea, cu o durată de patru ani. Acest proiect va stimula cooperarea dintre actorii din sector – printre care partenerii sociali europeni din transportul maritim, Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) –, furnizorii de educație și formare și autoritățile naționale, în vederea îmbunătățirii programelor europene de învățământ din domeniul maritim în Europa. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE salută fuzionarea Directivelor 2005/45/CE și 2008/106/CE, deoarece consideră că duce la o punere în aplicare mai eficientă, și că ar putea îmbunătăți claritatea cadrului de reglementare privind formarea și certificarea navigatorilor, simplificându-l. O astfel de consolidare va aborda în special problema definiției caduce a certificatelor, din Directiva 2005/45/CE, va oferi clarificări și va realiza alinierea definiției certificatelor de navigatori recunoscute de statele membre. Într-adevăr, trebuie să se asigure că definiția certificatelor de navigatori este actualizată pentru a fi în conformitate cu noile definiții care au fost introduse în 2012. O astfel de actualizare va spori probabil securitatea juridică în sistemul de recunoaștere reciprocă între statele membre ale UE. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Un nou articol, articolul 5b, urmărește să includă recunoașterea reciprocă a certificatelor de navigatori emise de statele membre în domeniul de aplicare al Directivei 2008/106/CE. CESE consideră această includere esențială, deoarece oferă clarificări cu privire la tipurile de certificate care sunt recunoscute reciproc, cu scopul de a le permite navigatorilor certificați de un stat membru să lucreze la bordul navelor aflate sub pavilionul unui alt stat membru. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE sprijină pe deplin și încurajează în continuare mobilitatea forței de muncă, pentru a-i ajuta pe comandanții și pe ofițerii certificați în UE, precum și pe proprietarii de nave din Europa să se întâlnească mai ușor. În acest sens, CESE observă cu satisfacție că, potrivit Comisiei (8), chiar în anul 2015, în Uniune au fost valabile peste 47 000 de atestări ale certificatelor de competență emise inițial de un alt stat membru, reprezentând aproximativ 25 % din numărul total de comandanți și ofițeri disponibili să lucreze la bordul navelor aflate sub pavilionul UE. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Cifrele menționate mai sus arată că sistemul de recunoaștere reciprocă a certificatelor de navigatori emise de statele membre a avut rezultate încurajatoare în ceea ce privește promovarea mobilității navigatorilor UE între navele aflate sub pavilionul unui stat membru al Uniunii. În plus, CESE subliniază importanța unei contribuții continue la protecția locurilor de muncă pe mare din Europa, la asigurarea viitorului instituțiilor de educație și formare în domeniul maritim din întreaga UE și la protejarea know-how-ului maritim al Europei în ansamblu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE sprijină propunerea de aliniere a Directivei 2008/106/CE la ultimele modificări ale Convenției STCW, pentru a evita neconcordanțele juridice din directivă în raport cu cadrul de reglementare internațional. O astfel de aliniere ar putea garanta o punere în aplicare armonizată la nivelul UE, ar putea ajuta echipajele să dobândească noi abilități și competențe – în special cerințele de formare și calificare aplicabile navigatorilor care lucrează la bordul navelor de pasageri și la bordul navelor care intră sub incidența Codului internațional de siguranță pentru navele care utilizează gaze sau alți combustibili cu punct de aprindere scăzut (Codul IGF) și a Codului internațional pentru nave care operează în ape polare (Codul polar), adoptate de OMI –, sprijinind în același timp dezvoltarea carierei. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE pune sub semnul întrebării utilizarea disproporționată a resurselor financiare și umane ale Uniunii pentru evaluarea unor noi țări terțe, care ar putea să nu furnizeze un număr semnificativ de comandanți și ofițeri. Prin urmare, CESE sprijină pe deplin propunerea Comisiei ca fiecare nouă cerere depusă de un stat membru pentru recunoașterea unei țări terțe să fie însoțită de o analiză, inclusiv de o estimare a numărului de ofițeri și de comandanți din acea țară, care ar putea fi angajați. În plus, CESE consideră că este de maximă importanță ca statele membre să se consulte cu asociațiile naționale ale armatorilor și cu organizațiile sindicale cu privire la oportunitatea recunoașterii unei noi țări terțe, înainte de a prezenta Comisiei cererea. CESE dorește totuși să se clarifice faptul că – în măsura în care este disponibilă – estimarea numărului navigatorilor care ar putea fi angajați va fi doar unul dintre criterii în cadrul procesului de decizie în vederea recunoașterii unei noi țări terțe și că ea trebuie să fie monitorizată în mod transparent. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Pentru o mai bună eficacitate și o utilizare mai bună a resurselor disponibile, CESE observă cu satisfacție că, în temeiul propunerii (articolul 19, atunci când un stat membru dorește să depună o cerere pentru recunoașterea unei noi țări terțe, acest lucru va trebui justificat și discutat de statele membre. CESE dorește să clarifice faptul că decizia finală privind recunoașterea sau nu a unei noi țări terțe rămâne în competența statelor membre, în cadrul procedurii normale care include votul cu majoritate calificată în cadrul COSS. CESE salută în continuare faptul că, în așteptarea rezultatului evaluării, statele membre sunt autorizate în continuare să recunoască unilateral certificatele unei țări terțe. CESE sprijină cu fermitate această autorizare, care oferă o soluție proporțională și eficientă din punctul de vedere al costurilor, menținând în același timp competitivitatea flotei UE. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | În ceea ce privește prelungirea termenului de adoptare a unei decizii privind recunoașterea unor noi țări terțe, de la 18 luni la 24 de luni, iar în anumite situații, la 36 de luni, CESE consideră că măsura propusă este justificată atât timp cât există o nevoie stringentă ca țara terță să pună în aplicare măsuri corective. Cu toate acestea, CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la corectitudinea mecanismului de prelungire automată a procesului de recunoaștere, deoarece este posibil ca procesul să fie prelungit inutil pentru o țară care îndeplinește în mod evident toate cerințele. Prin urmare, CESE ar propune să se urmărească în continuare finalizarea procesului într-un termen rezonabil cât mai scurt, cu mențiunea că acesta poate fi prelungit atât timp cât este necesar, în cazul în care este necesar să se aplice măsuri corective. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Articolul 20 revizuit introduce un motiv distinct pentru a retrage recunoașterea unei țări terțe pe baza faptului că aceasta nu furnizează navigatori flotei UE timp de cel puțin cinci ani. CESE dorește să clarifice faptul că decizia finală privind retragerea sau nu a recunoașterii va reveni statelor membre conform procedurilor obișnuite în cadrul COSS și că procedura lasă o marjă de apreciere în ce privește evaluarea informațiilor furnizate de statele membre. CESE sprijină în liniile principale această revizuire, însă dorește să sublinieze că, pentru o utilizare adecvată a resurselor, argumentul se aplică indiferent dacă o țară terță nu furnizează niciun comandant sau ofițer sau dacă nu furnizează un număr semnificativ de comandanți și ofițeri. În acest context și în totală conformitate cu procedurile, CESE propune ca recunoașterea unei țări terțe să poată fi revocată în cazul în care o țară terță nu furnizează un număr semnificativ de comandanți și ofițeri timp de cel puțin cinci ani. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | CESE pune sub semnul întrebării raționamentul care stă la baza modificării articolului 21, conform căruia intervalul de reevaluare se poate prelungi până la 10 ani, pe baza unor criterii de prioritate. CESE înțelege că, din punct de vedere strict matematic, țările terțe care furnizează un număr mare de navigatori reprezintă, teoretic, o amenințare mai mare pentru siguranța navigației decât cele care furnizează un număr limitat de navigatori. Din motivele menționate mai sus și presupunând că siguranța maritimă nu poate fi compromisă, CESE recomandă ca țările terțe care furnizează flotei UE un număr limitat de comandanți și ofițeri să nu fie supuse unui regim de evaluare mai puțin riguros. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | CESE sprijină modificarea adusă articolului 25a, aceasta fiind o modificare necesară pentru a se permite utilizarea în mod transparent a informațiilor furnizate de statele membre cu privire la numărul de atestate care confirmă recunoașterea certificatelor eliberate de țările terțe în scopul retragerii recunoașterii și al prioritizării reevaluării țărilor terțe, astfel cum se prevede la articolele 20 și 21. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | CESE este pe deplin conștient că, având în vedere natura mondială a transportului maritim, obiectivul trebuie să fie evitarea unui conflict între angajamentele internaționale ale statelor membre și angajamentele acestora la nivelul Uniunii. Aceasta necesită o aliniere permanentă a cadrului european la Convenția STCW, care să permită stabilirea unor condiții de concurență echitabile în punerea în aplicare a cadrului internațional privind învățământul, formarea și certificarea în domeniul maritim a navigatorilor, între UE și țările terțe. Având în vedere considerentele de mai sus și în cazul unor amendamente ulterioare la Convenția STCW, CESE consideră că este relevant să se confere Comisiei competența de a opera modificări, prin intermediul unor acte delegate, în vederea asigurării unei adaptări mai line și mai rapide la modificările aduse Convenției STCW și codului. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Ținând seama de cele de mai sus, CESE solicită statelor membre să ia măsuri rapide de punere în aplicare a modificărilor, pentru a elimina nevoia unor prelungiri și a unor perioade de interpretări pragmatice, care fuseseră anterior necesare din cauza lipsei de acțiune a statelor de pavilion. |
| --- | --- |

5.13.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO L 323, 3.12.2008, p. 33.

1

(2)  JO L 255, 30.9.2005, p. 160.

2

(3)  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/legislation/2017-09-stwc-support-study-refit-eval-dirs-20080106-20050045.pdf

3

(4)  SWD(2016) 326 final.

4

(5)  COM(2009) 8 final.

5

(6)  Grupul operativ privind ocuparea forței de muncă și competitivitatea în domeniul maritim a fost creat de vicepreședintele Comisiei, domnul Kallas, care și-a prezentat raportul la 9 iunie 2011.

6

(7)  COM(2009) 8 final.

7

(8)  SWD(2017) 18 final.

8

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/132 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/132

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Consiliului de instituire a programului pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru perioada 2021-2025 de completare a programului-cadru pentru cercetare și inovare „Orizont Europa”

[COM(2018) 437 final – 2018/0226 (NLE)]

(2019/C 110/24)

| Raportor: | doamna Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Giulia BARBUCCI

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.7.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 13.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 20.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 208/3/4 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.7.2018

Consiliul Uniunii Europene, 13.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

20.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

208/3/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea de regulament privind programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (Euratom) pentru perioada 2021-2025, subliniind continuitatea sa cu programele anterioare în domeniul cercetării și dezvoltării fuziunii, fisiunii și siguranței nucleare și cu activitățile Centrului Comun de Cercetare (JRC), precum și abordarea unor noi domenii de acțiune, cum ar fi radioprotecția și dezafectarea centralelor nucleare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că bugetul Euratom este adecvat în raport cu obiectivele stabilite și că este esențial ca această alocare financiară să fie menținută, indiferent de rezultatul negocierilor privind Brexit. În acest sens, Comitetul consideră că este, de asemenea, esențial să se gestioneze cu foarte mare atenție ieșirea Regatului Unit din programul Euratom, în special în ceea ce privește liniile de cercetare deja demarate, infrastructurile comune și impactul social asupra personalului (de exemplu, condițiile de muncă), pe teritoriul britanic și în afara lui. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră experimentul Joint European Torus (JET) un factor-cheie pentru dezvoltarea proiectului ITER, care constituie, de altfel, o etapă ulterioară a evoluției științifice a JET. Din acest motiv, Comitetul consideră important ca JET să rămână operațional (ca proiect al UE sau ca proiect comun al UE și al Regatului Unit) până când va fi pus în aplicare proiectul ITER. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că aspectele inovatoare introduse în program, cum ar fi simplificarea, extinderea obiectivelor (radiațiile ionizante și dezafectarea instalațiilor nucleare), sinergia mai bună cu programul Orizont Europa și posibilitatea de a finanța activități de educație și formare a cercetătorilor (de exemplu, acțiunile Marie Skłodowska-Curie), răspund așteptărilor cetățenilor și consolidează eficiența și eficacitatea programului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Comitetul consideră că siguranța nucleară trebuie înțeleasă ca un concept dinamic, care necesită o permanentă monitorizare și adaptare a legislației existente, pe baza celor mai recente descoperiri și inovații, acoperind întreaga gamă de instalații. O atenție deosebită trebuie acordată instalațiilor amplasate la granițele dintre țările UE, consolidând coordonarea dintre autoritățile naționale și locale și asigurând implicarea efectivă a cetățenilor și a lucrătorilor. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE consideră că educația, începând cu învățământul obligatoriu, și formarea reprezintă factori esențiali de creștere a forței de atracție exercitate de știință și tehnologie asupra tinerilor. Acest lucru este esențial pentru a spori pe viitor numărul cercetătorilor europeni în domeniu, care, în prezent, nu sunt destul de mulți pentru a acoperi cererea sistemului de producție și de cercetare. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Introducere

| 2.1. | Propunerea de regulament de instituire a programului pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice pentru perioada 2021-2025 (Euratom) face parte din pachetul legislativ al programului-cadru pentru cercetare și inovare „Orizont Europa” 2021-2027 (1). Programul propus va avea o durată de cinci ani, conform articolului 7 din Tratatul Euratom, cu posibilitatea prelungirii cu doi ani pentru alinierea acestuia la durata programului „Orizont Europa” și a cadrului financiar multianual (CFM). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Programul „Orizont Europa” va avea un pachet financiar de 100 miliarde EUR pentru perioada 2021-2027, dintre care 2,4 miliarde EUR vor fi alocate programului Euratom. Programul-cadru „Orizont Europa” stabilește, de asemenea, cadrul referitor la instrumentele și metodele de participare, precum și dispozițiile privind punerea în aplicare, evaluarea și guvernanța. Sectoarele de cercetare susținute de Euratom nu sunt incluse în „Orizont Europa” atât din motive legale (tratate separat), cât și din motive de gestionare (evitarea duplicării), consolidând sinergiile dintre programe. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE a destinat un aviz ad-hoc propunerii privind programul „Orizont Europa” (2), la care se referă prezentul aviz în viziunea și recomandările sale. De asemenea, CESE a elaborat două avize legate de acest program, unul referitor la proiectul ITER (3), iar celălalt la dezafectarea centralelor nucleare (4). |
| --- | --- |

2.3.

3.   Sinteza propunerii

| 3.1. | Programul pentru cercetare și formare Euratom se referă la diferitele aplicații ale energiei nucleare în Europa, atât pentru producția de energie, cât și pentru alte scopuri din alte sectoare (de exemplu, radiațiile ionizante din sectorul medical). Eforturile Uniunii Europene vizează promovarea inovării și dezvoltarea tehnologiilor sigure, prin reducerea riscurilor și asigurarea unei radioprotecții optime. Prin urmare, Euratom permite integrarea contribuțiilor statelor membre, prin punerea în comun a proceselor de inovare, cercetare și formare. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Propunerea stabilește bugetul și obiectivele comune de cercetare atât pentru acțiunile directe (realizate direct de Comisie prin intermediul Centrului Comun de Cercetare), cât și pentru acțiunile indirecte (întreprinse de entități publice sau private finanțate prin program), care să fie puse în aplicare în conformitate cu programele de lucru convenite cu statele membre. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Programul Euratom 2021-2025 va fi pus în aplicare prin gestiune directă. Cu toate acestea, în cazul în care Comisia consideră că este adecvat și eficient, va putea recurge la un sistem de gestionare partajată și/sau indirectă, atribuind prin contract executarea anumitor părți din program statelor membre, persoanelor sau întreprinderilor și statelor terțe, organizațiilor internaționale sau resortisanților țărilor terțe, în conformitate cu articolul 10 din Tratatul Euratom. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Programul propus va continua activitățile principale de cercetare ale actualului program Euratom, în curs de desfășurare (radioprotecția, siguranța nucleară, atât a instalațiilor, cât și în cadrul politicii internaționale, gestionarea deșeurilor radioactive și energia de fuziune), însă acordând mai multă atenție dezafectării și unor aplicații diferite de generarea de energie, cum ar fi radiațiile ionizante. Bugetul propus, de 1 675 000 000 EUR pentru perioada 2021-2025, este repartizat între cercetarea și dezvoltarea pentru fuziunea nucleară (724 563 000 EUR), fisiunea nucleară, securitatea nucleară și protecția împotriva radiațiilor (330 930 000 EUR) și JRC (619 507 000 EUR). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Extinderea gamei de obiective sporește caracterul transversal al instrumentului, punându-l mai mult în slujba cetățenilor. În special, numărul din ce în ce mai mare al diverselor aplicații ale radiațiilor ionizante impune protecția persoanelor și a mediului împotriva unei expuneri inutile la radiații. Tehnologiile radiologice ionizante sunt utilizate în fiecare zi în Europa, în diferite sectoare, în special în sectorul medical. În consecință, cercetarea referitoare la radioprotecție va fi dezvoltată în mod transversal, atât în domeniul producerii energiei nucleare, cât și în sectorul medical, fără a exclude alte forme de utilizare în domeniul industrial, agricol, al mediului și al siguranței. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Un alt element inovator îl reprezintă cercetarea pentru dezvoltarea și evaluarea tehnologiilor în materie de dezafectare și de reabilitare a instalațiilor nucleare, ca urmare a creșterii cererii acestora. Acest lucru este esențial pentru închiderea cercului care include și celelalte aspecte legate de siguranță, acoperite deja de programul în curs: siguranța nucleară (și anume, siguranța reactoarelor și a ciclului de combustibil), gestionarea combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, radioprotecția și pregătirea pentru situații de urgență (accidente radioactive și cercetare în domeniul radioecologiei), precum și acțiunile de punere în aplicare a politicilor pentru siguranța nucleară, garanții și neproliferare. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Aceste inițiative vor fi completate de o acțiune specifică, ce vizează sprijinirea dezvoltării unei energii de fuziune, care reprezintă o sursă potențial inepuizabilă de energie și cu un impact redus asupra mediului. În special, propunerea se concentrează pe asigurarea continuității punerii în aplicare a „foii de parcurs privind fuziunea”, care ar trebui să conducă la construirea primei centrale electrice în cea de-a doua jumătate a acestui secol. Din acest motiv, UE va continua să sprijine proiectul ITER, printr-un program specific (5), și, în viitor, proiectul DEMO. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În cele din urmă, pe lângă activitățile de cercetare, propunerea prevede, pentru cercetătorii din domeniul nuclear, posibilitatea de a participa la programe de educație și formare (de exemplu, acțiunile Marie Skłodowska-Curie), pentru a menține un nivel ridicat de expertiză, precum și un sprijin financiar special pentru a permite accesul la infrastructurile de cercetare europene și internaționale (inclusiv JRC). |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE salută propunerea de regulament de instituire a programului Euratom 2021-2025. În special, Comitetul apreciază interacțiunea tot mai mare în cadrul programului „Orizont Europa”, menită să asigure mecanisme comune de guvernanță, accesul și gestionarea fondurilor, precum și integrarea activităților de cercetare și de formare, pentru evitarea dublării eforturilor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că bugetul Euratom este adecvat în raport cu obiectivele pe care și le-a stabilit UE în domeniul nuclear. Din acest motiv, Comitetul crede că este esențial ca această alocare financiară să fie menținută, indiferent de rezultatul negocierilor privind Brexit. În acest sens, Comitetul consideră că este, de asemenea, esențial să se gestioneze cu foarte mare atenție ieșirea Regatului Unit din programul Euratom, în special în ceea ce privește liniile de cercetare deja demarate, infrastructurile comune și impactul social asupra personalului (de exemplu, condițiile de muncă), pe teritoriul britanic și în afara lui (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În special, CESE subliniază că, pentru punerea în aplicare a proiectului ITER, este nevoie de sprijinul experimentului Joint European Taurus, ale cărui dotări, aflate în Regatul Unit, sunt finanțate de către Euratom. Într-adevăr, prin intermediul JET sunt testate, printre altele, componente ale instalațiilor ITER aflate în construcție, fapt care constituie, din punct de vedere științific, o evoluție a JET. Aceste instalații sunt unice în lume și nu pot fi înlocuite. Din acest motiv, Comitetul consideră important ca JET să rămână operațional (ca proiect al UE sau ca proiect comun al UE și al Regatului Unit) până când va fi pus în aplicare proiectul ITER. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Comitetul sprijină punerea în aplicare a regulamentului propus, care urmărește, în special, continuarea activităților de cercetare și a proiectelor deja existente, cum ar fi ITER, care reprezintă un obiectiv important în procesele de decarbonizare (7), aprovizionare cu energie și dezvoltare industrială (8). În plus, noul program conține inovații interesante, extinzând gama de activități de cercetare și inovare care pot fi finanțate pentru dezvoltare și creștere. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE apreciază propunerea de a include printre acțiunile eligibile, acțiunile privind radiațiile ionizante, extinzând caracterul transversal al programului, în conformitate cu prevederile programului „Orizont Europa” în ceea ce privește provocarea societală. În acest sens, este important ca rezultatele proceselor de cercetare și inovare în ceea ce privește brevetele și noile tehnologii să fie diseminate rapid și sistematic, având în vedere domeniul larg de aplicare al acestora (9). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Este important ca rezultatele obținute prin finanțare și eforturi comune la scară europeană să fie comunicate cetățenilor. Acest lucru va consolida încrederea cetățenilor în știință și cercetare, precum și gradul de conștientizare cu privire la importanța Uniunii Europene și a unei strategii specifice, în vederea îmbunătățirii calității vieții tuturor. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Comitetul salută, de asemenea, extinderea finanțărilor destinate cercetării și schimbului de cunoștințe în materie de dezafectare și de reabilitare a instalațiilor nucleare, atât pentru a răspunde nevoilor în creștere ale statelor membre, cât și pentru a închide cercul în ceea ce privește gestionarea proceselor legate de producția de energie nucleară, care trebuie să se încheie în mod necesar cu o reabilitare ecologică sigură a instalațiilor dezafectate. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | CESE consideră că extinderea programului la activitățile de educație și de formare, precum acțiunile Marie Skłodowska-Curie, este esențială pentru menținerea unor standarde ridicate de competență în cadrul UE. Cu toate acestea, este important să se stabilească obiective, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ, deoarece până în prezent cercetătorii europeni din acest domeniu nu sunt suficienți pentru a acoperi toate nevoile sistemului european de producție și cercetare (10). |
| --- | --- |

4.8.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Noul cadru pentru siguranța nucleară, pus la punct după dezastrul de la Fukushima (11), răspunde preocupărilor cetățenilor. Uniunea Europeană a instituit un sistem de control sistematic (peer reviews) și mecanisme de siguranță dinamice și pe mai multe niveluri, ceea ce a dus la creșterea nivelului de securitate a instalațiilor. Comitetul recomandă monitorizarea punerii corecte în aplicare a directivei din domeniu, precum și actualizarea și adaptarea ei la noile provocări, pentru a acoperi întreaga durată de viață a instalațiilor, de la planificarea de noi reactoare la adaptarea constantă a celor deja existente, până la momentul dezafectării (12). În acest context, se consideră că activitățile de monitorizare întreprinse de actori externi și independenți pot garanta atingerea celor mai înalte standarde de securitate. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Dat fiind că multe reactoare se află la granița dintre două sau mai multe state membre ale UE, este important să se creeze un cadru consolidat de cooperare între acestea, pentru a institui mecanisme de reacție rapidă la incidentele transfrontaliere care nu pot fi prevăzute (13), asigurând o cooperare efectivă și coordonarea între autoritățile locale și naționale competente. În conformitate cu articolul 8 din Directiva 2014/87/Euratom, acest proces trebuie să implice și o activitate eficace și extinsă de informare și formare pentru lucrători și cetățeni, pentru aceasta fiind prevăzute modalități de sprijin prin linii de finanțare specifice. Inițiative similare ar trebui realizate cu țările terțe învecinate care sunt expuse acelorași riscuri (14). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Comitetul consideră că subcontractarea poate reprezenta un factor de incertitudine în ceea ce privește întreținerea centralelor nucleare, recomandând, așadar, ca aceasta să fie „limitată și strict reglementată” (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE consideră că este esențial să se susțină și să se stimuleze interesul tinerilor pentru materiile științifice și tehnologice, care necesită implicarea activă și inteligentă a cadrelor didactice. Prin formare și printr-o actualizare continuă a cunoștințelor, ele ar urma să acționeze ca factori pozitivi de cunoaștere și să încurajeze discuții deschise cu cei care studiază aceste materii, fără prejudecăți și stereotipuri. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | În special, CESE sprijină (inclusiv prin intermediul programului Erasmus+) inițiativele destinate răspândirii în școli a disciplinelor STEAM (adică știința, tehnologia, ingineria și matematica, la care se adaugă artele). Prin această abordare, elevii sunt încurajați să adopte o atitudine sistematică și experimentală, astfel încât să aibă posibilitatea de a găsi soluții pentru problemele din lumea reală. Cercetarea și proiectele finanțate deja de UE în ultimii ani au avut rezultate deosebit de bune, demonstrând că această abordare stimulează interesul pentru disciplinele tehnice, matematice și științifice, care ulterior devin o primă opțiune pentru studenți, atunci când își aleg parcursul universitar (16). |
| --- | --- |

5.5.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 435 final.

1

(2)  INT/858 – Orizont Europa (JO L 62, 15.2.2019, p. 33).

2

(3)  TEN/680 – CFM și ITER (a se vedea pagina 136 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  TEN/681 – Cadrul financiar multianual, dezafectarea instalațiilor nucleare și gestionarea deșeurilor radioactive (a se vedea pagina 141 din prezentul Jurnal Oficial).

4

(5)  TEN/680 – CFM și ITER (a se vedea nota de subsol 3).

5

(6)  https://www.nature.com/articles/d41586-018-06826-y

6

(7)  JO C 107, 6.4.2011, p. 37.

7

(8)  JO C 229, 31.7.2012, p. 60.

8

(9)  INT/858 – Orizont Europa (a se vedea nota de subsol 2).

9

(10)  JO C 237, 6.7.2018, p. 38.

10

(11)  Directiva 2014/87/EURATOM a Consiliului (JO L 219, 25.7.2014, p. 42) și directivele conexe.

11

(12)  JO C 341, 21.11.2013, p. 92.

12

(13)  JO C 318, 29.10.2011, p. 127.

13

(14)  JO C 487, 28.12.2016, p. 104.

14

(15)  JO C 237,6.7.2018, p. 38.

15

(16)  JO C 75, 10.3.2017, p. 6.

16

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/136 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/136

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2007/198/Euratom de înființare a întreprinderii comune europene pentru ITER și pentru dezvoltarea energiei de fuziune, cu oferirea unor avantaje conexe

[COM(2018) 445 final – 2018/0235 (NLE)]

(2019/C 110/25)

| Raportor: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |

Raportor:

Ulrich SAMM

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 20.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 202/0/5 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

20.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

202/0/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE ia act de faptul că producerea de energie curată reprezintă o prioritate majoră și, în acest scop, energia de fuziune este recunoscută ca potențială soluție pe termen lung, Europa fiind în prima linie a dezvoltării tehnologiilor de fuziune care nu produc emisii de dioxid de carbon, sunt durabile și contribuie la asigurarea aprovizionării cu energie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază că nivelul ridicat de investiții pe termen lung necesar pentru dezvoltarea unei centrale energetice de fuziune continuă să implice anumite riscuri industriale, dar că, în cazul în care realizarea sa este încununată de succes, aceasta ar constitui un factor nou care are modifica în mod semnificativ aprovizionarea actuală cu energie și ar reprezenta un exemplu inovator de tehnologie disruptivă, combustibilul de fuziune fiind o resursă abundentă și practic inepuizabilă. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Propunerea abordează principalele provocări cu care se confruntă următorul CFM pentru a susține impulsul pozitiv al proiectului ITER. Prin colaborarea a șapte parteneri la nivel mondial (UE, Statele Unite, Rusia, Japonia, China, Coreea de Sud și India), în prezent, la Cadarache, Franța, se construiește primul reactor ITER de fuziune, cu o putere termică de 500 MW. Lansarea operațiunilor va avea loc în 2025, iar exploatarea la capacitatea maximă (500 MW) este planificată pentru 2035. CESE apreciază progresul semnificativ din ultimii ani, după depășirea problemelor identificate în cadrul revizuirii generale a proiectului ITER (o nouă conducere de nivel superior și un calendar de referință revizuit pentru ITER). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE încurajează Comisia să sublinieze mai mult importanța necesității de a se crea o legătură între proiectul ITER și cercetarea europeană privind fuziunea organizată de consorțiul EUROfusion, care este finanțat în cadrul Programului pentru cercetare și formare al Euratom și care derulează programul Joint European Torus (JET), o instalație experimentală majoră situată la Culham, în Regatul Unit. Pe lângă construcție, ITER necesită o pregătire amănunțită, și doar o comunitate europeană puternică în domeniul cercetării poate menține programele însoțitoare și poziția de lider. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE recunoaște valoarea adăugată europeană, astfel cum reiese din succesul EUROfusion. Acesta este programul de cercetare din Europa care implică, de departe, cele mai multe state membre (excepție făcând Luxemburg și Malta), contribuind cu proiecte esențiale, care, împreună, fac din UE un lider mondial în acest domeniu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută faptul că noua Foaie de parcurs europeană privind producerea energiei de fuziune dezvoltată de EUROfusion oferă o cale bine definită către o primă centrală energetică de fuziune bazată pe implicarea intensă a industriei, pe formarea cercetătorilor și a inginerilor în domeniul fuziunii din toată Europa și pe o colaborare puternică în afara Europei. În foaia de parcurs se anticipează că ITER va funcționa în mod curent la capacitatea maximă în 2035, urmând ca, pe baza rezultatelor, proiectarea unei prime centrale energetice de fuziune (DEMO), care va furniza pentru prima dată energie electrică în rețea, să fie finalizată în jurul anului 2040, când va și începe construcția acesteia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE înțelege că ITER se confruntă cu probleme grave care nu pot fi abordate decât în cadrul experimentului JET și, prin urmare, își reiterează îngrijorarea cu privire la efectul Brexit asupra continuării JET. Pentru a reduce la minimum riscurile în exploatarea ITER și pentru a-și optimiza planul de cercetare, CESE consideră că este important ca JET să continue să funcționeze (ca unitate UE sau unitate comună UE-Regatul Unit) în perioada cuprinsă între 2020 și momentul intrării în exploatare a ITER, întrucât nu există soluții de rezervă în cazul eșecului JET în acest interval. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Prin propunerea Comisiei, se alocă un buget pentru ITER, însă nu se menționează nimic despre caracterul adecvat al bugetului necesar pentru programul însoțitor de cercetare în domeniul fuziunii. CESE subliniază că bugetul rezervat pentru EUROfusion în perioada 2021-2025 trebuie să fie compatibil cu obiectivele foii de parcurs privind fuziunea, în cadrul cărora activitatea ITER este esențială. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE este mulțumit de amploarea investițiilor în tehnologia fuziunii pentru industrie și IMM-uri. În perioada 2008-2017, Fusion for Energy a acordat contracte și subvenții în valoare de aproximativ 3,8 miliarde EUR în toată Europa. Cel puțin 500 de întreprinderi, inclusiv IMM-uri, și peste 70 de organizații din domeniul cercetării și dezvoltării din aproximativ 20 de state membre diferite și din Elveția au beneficiat de investiții în activitățile ITER. Mai mult, părțile din afara UE participante la ITER au semnat, de asemenea, contracte cu industria europeană pentru a sprijini fabricarea componentelor proprii pentru ITER, ceea ce generează noi locuri de muncă și posibilități suplimentare de creștere economică pentru întreprinderile europene. CESE ia notă de faptul că cea mai mare contribuție la impactul net al investițiilor ITER este reprezentată de dezvoltarea de produse conexe (spin-off) și transferurile de tehnologie, ceea ce creează noi oportunități de afaceri în alte sectoare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE nutrește convingerea că cercetarea europeană în domeniul fuziunii, în general, și realizarea ITER, în special, pot servi drept exemplu elocvent pentru a demonstra puterea proiectelor europene comune. Este important ca publicul să fie informat cu privire la rezultatele obținute prin finanțarea și eforturile comune la nivel european. Acest lucru va crește încrederea publicului în știință și cercetare și va spori gradul de conștientizare cu privire la importanța Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Introducere

| 2.1. | ITER (Reactor termonuclear experimental internațional – International Thermonuclear Experimental Reactor) este un proiect științific de colaborare internațională lansat în 2005 între șapte parteneri la nivel mondial (părțile la ITER sunt: UE, Statele Unite, Rusia, Japonia, China, Coreea de Sud și India). Proiectul își propune să demonstreze fezabilitatea științifică și tehnologică a energiei de fuziune în scopuri pașnice prin construirea și exploatarea primului reactor ITER de fuziune de 500 MW, la Cadarache, Franța. CESE a susținut deja acest proiect prin intermediul mai multor avize (1). ITER reprezintă următorul pas pe calea către obținerea energiei de fuziune, cea mai inovatoare și promițătoare sursă de energie durabilă, capabilă să facă față cererii crescânde de energie, pe lângă dezvoltarea de energii regenerabile. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2015, o revizuire generală a proiectului ITER a inclus numirea unei noi conduceri de nivel superior în cadrul organizației ITER (OI), precum și în cadrul F4E. Calendarul de referință revizuit pentru ITER a fost aprobat de Consiliul ITER la 19 noiembrie 2016. În acest calendar, luna decembrie 2025 este prevăzută ca fiind cea mai apropiată dată realizabilă din punct de vedere tehnic pentru obținerea primei plasme, iar data-țintă pentru exploatarea la capacitatea maximă (500 MW), utilizându-se deuteriu-tritiu drept combustibil, este stabilită în 2035. O apreciere pozitivă a progresului înregistrat de ITER în ultimii ani s-a bazat pe evaluări independente, care au confirmat stabilizarea proiectului și existența unei baze realiste pentru finalizarea acestuia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Contribuția europeană la OI este asigurată de Agenția națională a UE „Fusion for Energy” (F4E) cu sediul în Barcelona, Spania. F4E este o întreprindere comună instituită în conformitate cu capitolul 5 din Tratatul Euratom. În conformitate cu statutul său, F4E are propria procedură de descărcare bugetară în cadrul Parlamentului European, pe baza unei recomandări din partea Consiliului UE. În 2015, a fost adoptat un nou regulament financiar F4E; responsabilitatea pentru supravegherea ITER și, prin urmare, pentru F4E, a fost transferată de la DG RTD către DG ENER. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pe lângă construirea ITER, un sprijin științific profund și amplu pentru cercetarea în domeniul fuziunii este oferit de Programul pentru cercetare și formare (2), care reprezintă o completare a programului general de cercetare Orizont Europa (3). Pe lângă activitățile clasice de cercetare în domeniul nuclear, acest program cuprinde activități fundamentale de cercetare privind producerea energiei de fuziune în cadrul Foii de parcurs privind cercetarea în domeniul fuziunii, care descrie o cale optimizată de la ITER și o centrală electrică demonstrativă (DEMO) până la utilizarea comercială a centralelor de fuziune. Foaia de parcurs privind cercetarea în domeniul fuziunii nu descrie numai principalele instalații necesare, ci și activitățile de cercetare care trebuie întreprinse în sprijinul ITER și DEMO. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Foaia de parcurs privind cercetarea în domeniul fuziunii a fost elaborată de EUROfusion, care răspunde de coordonarea activităților europene de cercetare în domeniul fuziunii. Acest consorțiu reunește 30 de institute naționale de cercetare și aproximativ 150 de universități din 26 de țări ale UE, plus Elveția și Ucraina. Sediul central al EUROfusion se află la Garching, Germania, iar experimentul emblematic Joint European Torus (JET) se desfășoară în Culham, Regatul Unit. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Sinteza propunerii

| 3.1. | Propunerea (4) abordează principalele provocări pentru următorul CFM, pentru a susține impulsul pozitiv al proiectului, a asigura progresul constant al construcției și al instalării și a menține angajamentul tuturor părților la ITER. Pentru a face față acestor provocări, va fi necesară o conducere susținută a proiectului la nivelul UE, care trebuie să se bazeze pe performanțele excelente ale F4E și pe respectarea deplină de către UE a părții sale de obligații de finanțare și de contribuții în natură. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Resursele de care are nevoie Euratom pentru a finaliza cu succes instalația și a lansa faza de exploatare/experimentală sunt detaliate în Comunicarea Comisiei pe tema „Contribuția UE la proiectul ITER reformat”, adoptată de Comisie în iunie 2017. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Comisia invită Parlamentul European și Consiliul să stabilească nivelul maxim al angajamentelor Euratom pentru ITER în contextul cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 la 6 070 000 000 EUR (la valorile actuale). Aceasta este considerată a fi masa critică a fondurilor necesare pentru ca acțiunea UE în legătură cu ITER să se dovedească eficace, corespunzător noului scenariu de referință pentru construirea ITER. Bugetul propus se bazează pe cea mai apropiată dată realizabilă din punct de vedere tehnic pentru construirea ITER, nu include situații neprevăzute și, prin urmare, presupune că toate riscurile majore pot fi atenuate. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE ia notă de faptul că asigurarea competitivității și protejarea surselor noastre de energie reprezintă un motiv principal de îngrijorare, și că acestea vor fi durabile doar dacă se vor lua simultan măsuri de combatere a schimbărilor climatice. Sursele de energie fără emisii de dioxid de carbon și durabile sunt, prin urmare, esențiale pentru prosperitatea și bunăstarea noastră viitoare. Producerea unei energii curate reprezintă o prioritate majoră și, având în vedere acest obiectiv, energia de fuziune este recunoscută ca o potențială soluție pe termen lung, Europa fiind în fruntea dezvoltării tehnologiilor de fuziune. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE subliniază că, deși nivelul ridicat de investiții pe termen lung necesar pentru dezvoltarea unei centrale energetice de fuziune continuă să implice anumite riscuri industriale, în cazul în care realizarea sa este încununată de succes, aceasta ar constitui un factor nou care are modifica în mod semnificativ aprovizionarea actuală cu energie, reprezentând un exemplu inovator de tehnologie disruptivă. Combustibilul de fuziune este abundent și practic inepuizabil: tritiul poate fi produs din litiu, un metal omniprezent în scoarța terestră și în apa de mare, iar deuteriul se găsește în apa naturală. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE dorește să sublinieze caracteristicile de siguranță distincte ale fuziunii în comparație cu fisiunea nucleară convențională. O centrală energetică de fuziune este în mod intrinsec sigură: sunt necesare doar câteva grame de combustibil pentru formarea plasmei, care se stinge rapid în caz de defecțiune. Reacțiile deuteriu-tritiu eliberează neutronii care vor activa materialele prezente în pereți. Subprodusele radioactive rezultate au o durată de viață foarte scurtă, astfel încât majoritatea materialelor pot fi reciclate după un anumit timp de dezintegrare și nu este necesară depozitarea unor deșeuri nucleare noi. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE încurajează Comisia să sublinieze mai mult importanța necesității de a se crea o legătură între proiectul ITER și cercetarea europeană privind fuziunea, organizată de EUROfusion. Pe lângă construcție, ITER are nevoie de o pregătire amănunțită și de programe de însoțire. În Europa, un program coordonat care utilizează JET și alte dispozitive, împreună cu modelarea și simulările, ajută la testarea și elaborarea scenariilor de exploatare ITER, precum și la proiectarea și optimizarea performanței ITER și la proiectarea centralei DEMO. Exploatarea instalației tokamak JET cu un amestec de deuteriu-tritiu și cu un perete similar cu cel al ITER este cheia pregătirii exploatării ITER. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE recunoaște valoarea adăugată europeană, astfel cum reiese din succesul EUROfusion. Acesta este programul de cercetare din Europa care implică, de departe, cele mai multe state membre (excepție făcând Luxemburg și Malta), contribuind cu proiecte esențiale, care, împreună, fac din UE un lider mondial în acest domeniu. Investițiile și finanțarea cercetării au fost în beneficiul industriilor, al organizațiilor de cercetare și al universităților. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE nutrește convingerea că cercetarea europeană în domeniul fuziunii, în general, și realizarea ITER, în special, pot servi drept exemplu elocvent pentru a demonstra puterea proiectelor europene comune. Este important ca publicul să fie informat cu privire la rezultatele obținute prin finanțarea și eforturile comune la nivel european. Acest lucru va crește încrederea publicului în știință și cercetare și va spori gradul de conștientizare cu privire la importanța Uniunii Europene în ceea ce privește atingerea unui obiectiv îndepărtat și dificil, care nu ar fi posibilă prin eforturile și finanțarea separate ale țărilor și care va avea repercusiuni importante pe termen lung, nu doar în termeni tehnologici și industriali, ci și asupra cercetării, industriei și IMM-urilor, cu un impact semnificativ asupra economiei și creării de locuri de muncă, chiar și pe termen scurt și mediu. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE confirmă faptul că noua Foaie de parcurs europeană privind producerea energiei de fuziune oferă o cale bine definită către o primă centrală energetică de fuziune bazată pe implicarea intensă a industriei, pe formarea cercetătorilor și a inginerilor în domeniul fuziunii din toată Europa și pe o colaborare puternică în afara Europei. Foaia de parcurs vizează perioada scurtă de timp până la darea în exploatare a ITER (2025), pe termen mediu, până la intrarea ITER într-un program de exploatare de rutină (2035) și, pe termen lung, până la crearea primei centrale energetice de fuziune (DEMO), care va furniza pentru prima dată energie electrică în rețea. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ITER este instalația-cheie prevăzută de foaia de parcurs, deoarece se preconizează că va atinge majoritatea obiectivelor importante în calea către producerea energiei de fuziune. Astfel, marea majoritate a resurselor propuse pe termen scurt pentru EUROfusion sunt dedicate ITER și experimentelor sale însoțitoare, unul dintre acestea fiind Joint European Torus (JET) din Culham, Anglia. CESE confirmă că JET a demonstrat că atât construirea, cât și exploatarea unei vaste infrastructuri de cercetare în domeniul fuziunii sunt eficiente și conduc la maximizarea beneficiilor științifice și industriale. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE sprijină solicitarea organizației ITER de a obține o contribuție valoroasă din rezultatele obținute în ceea ce privește JET în perioada ce precedă realizarea primei plasme în ITER. Având în vedere că JET are capacități unice, deoarece este singura instalație tokamak capabilă să funcționeze cu tritiu, având materiale folosite la primul perete ITER și care oferă posibilitatea de acționare totală de la distanță, exploatarea acestuia poate contribui la planul de cercetare ITER în vederea reducerii riscurilor, a economisirii costurilor și a acordării licențelor de operare pentru ITER. Acest lucru este deosebit de important, deoarece bugetul pentru ITER propus de Comisie nu ține seama de situații neprevăzute și, prin urmare, presupune că toate riscurile majore pot fi atenuate. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE înțelege că ITER se confruntă cu probleme importante care nu pot fi abordate decât în cadrul experimentului JET și, prin urmare, își exprimă îngrijorarea cu privire la efectul Brexit asupra continuării JET. Pentru a reduce la minimum riscurile exploatării ITER și pentru a optimiza planul de cercetare, CESE consideră că este important ca JET să continue să funcționeze (ca unitate UE sau unitate comună UE-Regatul Unit) în perioada cuprinsă între 2020 și momentul intrării în exploatare a ITER, întrucât nu există soluții de rezervă în cazul eșecului JET în acest interval. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Propunerea Comisiei include bugetul pentru ITER, însă nu menționează nimic despre caracterul adecvat al bugetului necesar pentru programul însoțitor de cercetare în domeniul fuziunii. Acesta din urmă este abordat într-o propunere separată (5), însă în aceasta nu se menționează nevoile ITER. CESE subliniază că bugetul rezervat pentru EUROfusion în perioada 2021-2025 trebuie să fie compatibil cu obiectivele foii de parcurs privind fuziunea, în cadrul cărora activitatea ITER este esențială, în timp ce activitățile de proiectare a DEMO trebuie consolidate. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE este mulțumit de relevanța investițiilor în tehnologia fuziunii pentru industrie și IMM-uri. Investiția UE în construcția ITER aduce beneficii importante industriei europene, iar comunitatea de cercetare îi oferă ocazia de a se implica în activități de cercetare și dezvoltare, tehnologice, proiectare și fabricare de vârf a componentelor pentru ITER. Crearea ulterioară de noi cunoștințe și de produse conexe (spin-off) generează creștere economică și promovează ocuparea forței de muncă. În perioada 2008-2017, Fusion for Energy a acordat 839 de contracte și subvenții în valoare de aproximativ 3,8 miliarde EUR în toată Europa. Cel puțin 500 de întreprinderi, inclusiv IMM-uri, și peste 70 de organizații din domeniul cercetării și dezvoltării, din aproximativ 20 de state membre diferite și din Elveția au beneficiat de investiții în activitățile ITER. Mai mult, părțile din afara UE participante la ITER au semnat, de asemenea, contracte cu industria europeană pentru a sprijini fabricarea componentelor proprii pentru ITER, ceea ce generează noi locuri de muncă și posibilități suplimentare de creștere economică pentru întreprinderile europene. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE ia notă de informațiile cuprinzătoare furnizate de Comisie (6), care relevă faptul că cea mai mare contribuție la impactul net al investițiilor ITER o au dezvoltarea de produse conexe (spin-off) și realizarea de transferuri tehnologice. Tehnologiile dezvoltate pentru ITER creează noi oportunități de afaceri în alte sectoare, deoarece participarea la ITER sporește competitivitatea întreprinderilor europene în economia globală, oferă întreprinderilor tradiționale șansa de a intra pe piața tehnologiilor de vârf și, de asemenea, oferă atât industriilor europene de tehnologie de vârf, cât și IMM-urilor o oportunitate unică de a inova și de a dezvolta produse care pot fi exploatate în afara domeniului fuziunii. |
| --- | --- |

5.7.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 302, 7.12.2004, p. 27; JO C 318, 29.10.2011, p. 127; JO C 229, 31.7.2012, p. 60.

1

(2)  Avizul TEN/678 – Programul pentru cercetare și formare 2021-2025 (Euratom), raportoare: Giulia Barbucci (a se vedea pagina 132 din prezentul Jurnal Oficial).

2

(3)  Avizul INT/858 – Orizont Europa, raportor: Gonçalo Lobo Xavier (JO C 62, 15.2.2019, p. 33).

3

(4)  COM(2018) 445 final.

4

(5)  COM(2018) 437 final și avizul TEN/678, raportoare: Giulia Barbucci (a se vedea nota de subsol 2).

5

(6)  „Studiu privind impactul activităților proiectului ITER în UE” (Study on the impact of the ITER project activities in the EU) ENER/D4/2017-458, (2018), Trinomics (Rotterdam) și Cambridge Econometrics.

6

Study on the impact of the ITER project activities in the EU

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/141 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/141

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind

propunerea de regulament al Consiliului de instituire a programului de asistență pentru dezafectarea nucleară a centralei nucleare Ignalina din Lituania (programul Ignalina) și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1369/2013 al Consiliului

[COM(2018) 466 final – 2018/0251 (NLE)]

și propunerea de regulament al Consiliului de instituire a unui program financiar specific pentru dezafectarea instalațiilor nucleare și gestionarea deșeurilor radioactive și de abrogare a Regulamentului (Euratom) nr. 1368/2013 al Consiliului

[COM(2018) 467 final – 2018/0252 (NLE)]

și privind Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind evaluarea și implementarea programelor de asistență ale UE pentru dezafectare nucleară în Bulgaria, Slovacia și Lituania

[COM(2018) 468 final]

(2019/C 110/26)

| Raportor: | Rudy DE LEEUW |
| --- | --- |

Raportor:

Rudy DE LEEUW

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă: | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 20.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 177/8/6 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă:

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

20.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

177/8/6

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE este de acord cu propunerea Comisiei și atrage atenția asupra propunerilor suplimentare pentru viitor, formulate în corpul avizului. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE nu propune nicio modificare a propunerii, însă ar dori consolidarea monitorizării acțiunilor enumerate punctual și evidențiate în aviz, în special cele cu privire la:






  — | o abordare bazată pe dezvoltarea durabilă în opțiunile legate de energie; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

o abordare bazată pe dezvoltarea durabilă în opțiunile legate de energie;

| — | luarea în considerare corectă a situației specifice din Lituania, în mod special, dar și a altor țări interesate, date fiind aspectele socioeconomice; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare corectă a situației specifice din Lituania, în mod special, dar și a altor țări interesate, date fiind aspectele socioeconomice;

| — | diseminarea la nivelul întregii UE a cunoștințelor dobândite în materie de dezafectare, precum și miza formării lucrătorilor; |
| --- | --- |

—

diseminarea la nivelul întregii UE a cunoștințelor dobândite în materie de dezafectare, precum și miza formării lucrătorilor;

| — | o gestionare sigură și durabilă a deșeurilor nucleare astfel generate; |
| --- | --- |

—

o gestionare sigură și durabilă a deșeurilor nucleare astfel generate;

| — | consolidarea unor indicatori de performanță care să includă performanțele în materie de radioprotecție a lucrătorilor. |
| --- | --- |

—

consolidarea unor indicatori de performanță care să includă performanțele în materie de radioprotecție a lucrătorilor.

| 1.3. | Pe lângă experți și autorități, și societatea civilă ar trebui să fie încurajată și ajutată să participe la monitorizarea acestor activități. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul invită Comisia Europeană să evalueze situația provocată de sfârșitul ciclului de viață a mai multe centrale nucleare din UE și să prezinte un raport cu propuneri de reducere la minimum a costurilor și riscurilor legate de dezafectarea reactoarelor și de stocarea deșeurilor radioactive. Raportul ar trebui să acorde atenție efectelor reducerii considerabile în cadrul UE a capacității de reprocesare a combustibilului și a deșeurilor radioactive, din cauza Brexitului, și situației opuse, de supracapacitate de reprocesare în Regatul Unit. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Rezumatul propunerilor

| 2.1. | Comisia propune să continue, în perioada acoperită de Cadrul financiar multianual post-2020 (CFM 2021-2027), programele de finanțare dedicate asistenței financiare pentru „dezafectarea instalațiilor nucleare și gestionarea deșeurilor radioactive” pentru Bulgaria (Kozlodui 1-4), Slovacia (Bohunice V1 1-2) și Lituania (Ignalina 1-2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Propunerile presupun două modificări.






  — | O mai mare flexibilitate în utilizarea bugetului: „Se poate obține un plus de flexibilitate bugetară prin redistribuirea de fonduri între acțiuni, acolo unde și atunci când este necesar, în conformitate cu progresul acțiunilor respective.” Astfel se ține cont de nivelul cheltuielilor dintr-un anumit an; adesea nivelul cheltuielilor este variabil și greu de prevăzut. |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

O mai mare flexibilitate în utilizarea bugetului: „Se poate obține un plus de flexibilitate bugetară prin redistribuirea de fonduri între acțiuni, acolo unde și atunci când este necesar, în conformitate cu progresul acțiunilor respective.” Astfel se ține cont de nivelul cheltuielilor dintr-un anumit an; adesea nivelul cheltuielilor este variabil și greu de prevăzut.

| — | Includerea în programul de dezafectare a unor instalații ale Centrului Comun de Cercetare din Germania, Italia, Belgia și Regatul Țărilor de Jos. |
| --- | --- |

—

Includerea în programul de dezafectare a unor instalații ale Centrului Comun de Cercetare din Germania, Italia, Belgia și Regatul Țărilor de Jos.

3.   Observații generale

| 3.1. | Am luat act, cu satisfacție, că unul dintre obiectivele programului a fost atins (de a răspunde mai bine la nevoile existente și de a se asigura dezafectarea în siguranță a instalației) și următoarea etapă se va concentra pe activități de dezafectare care implică probleme de securitate radiologică. Aceste activități ar trebui, de asemenea, să fie evaluate în funcție de o abordare care să vizeze un ansamblu energetic durabil, în conformitate cu acordurile internaționale la care este parte UE (Acordul de la Paris privind schimbările climatice, angajamentul UE pentru o economie decarbonizată etc.). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Raportul privind evaluarea și punerea în aplicare a programelor de asistență pentru dezafectarea instalațiilor din Bulgaria, Slovacia și Lituania (denumit în continuare „raportul”) confirmă că este fezabil din punct de vedere financiar să se continue programele. CESE observă că estimările bugetare din CFM post-2020 aferente continuării și finalizării programelor Kozlodui și Bohunice reprezintă mai puțin de un sfert din estimările din CFM 2014-2020, adică 63 de milioane EUR pentru Kozlodui și 55 de milioane EUR pentru Bohunice, și că aceste alocări oferă garanția că se va ajunge la stadiul final de dezafectare convenit. Estimarea bugetului pentru cadrul financiar multianual post 2020 se ridică la 522 de milioane EUR, o sumă care depășește CFM 2014-2020. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE subliniază că există încă preocupări cu privire la Lituania. Comitetul subliniază că bugetul prevăzut de Comisie nu ar acoperi decât 70 % din nevoile pentru această perioadă, motiv pentru care consideră că această propunere nu constituie o dovadă de solidaritate și nici nu asigură o asistență financiară suficientă pentru un proiect deosebit de important pentru țările învecinate. Succesul dezafectării centralei Ignalina reprezintă cea mai mare provocare în materie de securitate nucleară din UE, iar dezafectarea ar trebui să fie continuată, asigurând totodată reducerea riscului pentru cetățenii Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Apreciem inițiativa Comisiei de a adăuga unele instalații ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) în programele din Bulgaria și Slovacia. Bugetul estimat pentru dezafectarea instalațiilor nucleare ale Centrului Comun de Cercetare (JRC) se ridică la 348 de milioane EUR. Comitetul subliniază rolul de instanță călăuzitoare prin puterea exemplului, pe care îl joacă UE în contextul gestionării propriilor operațiuni la JRC, aceasta fiind o competență exclusivă a Comisiei (JRC), în calitatea sa de titular al autorizației. Conform Tratatului Euratom, Centrul Comun de Cercetare (JRC) trebuie să își gestioneze obligațiile istorice în domeniul nuclear și să își dezafecteze instalațiile nucleare care au fost închise. Programul are un mare potențial de creație și de partajare a cunoștințelor, ajutând statele membre ale UE să își dezafecteze propriile instalații. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În ceea ce privește cunoștințele, CESE subliniază, de asemenea, importanța evaluării efectelor economice și sociale ale dezafectării, de exemplu asupra pieței muncii, a indicatorilor de sănătate și a dezvoltării structurale a unei regiuni sau a unui stat membru. Este esențial să se profite de activitățile de dezafectare pentru a oferi o formare teoretică și practică suplimentară pentru mâna de lucru locală în domeniile de activitate esențiale pentru viitor. Aceste cursuri de formare nu pot fi excluse de la finanțare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În contextul solicitării unei mai bune monitorizări, CESE recomandă ca resursele financiare din cadrul programului să fie alocate pentru asigurarea participării adecvate a organizațiilor locale și naționale interesate ale societății civile, cu scopul de a asigura o monitorizare publică independentă, credibilă și permanentă a activităților implementate în cadrul acestei asistențe financiare. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Comitetul observă cu satisfacție că Slovacia, Bulgaria și Lituania au făcut progrese semnificative legate de dezafectarea reactoarelor lor, la termenele convenite. Cu toate acestea, Comitetul atrage atenția asupra faptului că vor exista unele probleme în viitorul apropiat: demontarea miezului reactorului și alte operațiuni în clădirile reactoarelor. Raportul nu spune prea multe despre constrângerile legate de gestionarea deșeurilor nucleare, în special legate de carbon și de reactoarele vechi din Franța și din Regatul Unit. CESE propune ca raportul să analizeze în continuare chestiunea gestionării deșeurilor nucleare, care este o problemă foarte importantă pe termen lung. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Comitetul mai atrage atenția și asupra bunei practici, aplicate concret la Ignalina, de a ajuta foștii lucrători ai uzinei nucleare să își găsească locuri de muncă pe piața locală, acesta nefiind numai un demers cu valoare socială mare, ci și unul care încurajează dezvoltarea competențelor în domeniul dezafectării și transferul de cunoștințe. Comitetul consideră că este un mod interesant de a aborda nevoile acestei categorii profesionale. În plus, acest demers poate fi însoțit de măsuri de formare a lucrătorilor. Institutele de cercetare trebuie încurajate să participe activ la astfel de proiecte, care trebuie să fie sprijinite corespunzător din punct de vedere financiar. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Domeniul de aplicare al programelor corespunde cu politica de siguranță a UE, cuprinsă în trei directive:






  1. | Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului (1) de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive; |
| --- | --- | --- |

3.9.

1.

Directiva 2011/70/Euratom a Consiliului (1) de instituire a unui cadru comunitar pentru gestionarea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive;

| 2. | Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului (2) și Directiva 2014/87/Euratom a Consiliului (3) de modificare a Directivei 2009/71/Euratom de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare; |
| --- | --- |

2.

Directiva 2009/71/Euratom a Consiliului (2) și Directiva 2014/87/Euratom a Consiliului (3) de modificare a Directivei 2009/71/Euratom de instituire a unui cadru comunitar pentru securitatea nucleară a instalațiilor nucleare;

| 3. | Directiva 2013/59/Euratom a Consiliului (4) de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția împotriva pericolelor prezentate de expunerea la radiațiile ionizante. |
| --- | --- |

3.

Directiva 2013/59/Euratom a Consiliului (4) de stabilire a normelor de securitate de bază privind protecția împotriva pericolelor prezentate de expunerea la radiațiile ionizante.

| 3.10. | Din motive istorice, însă, aceste acte permit derogări parțiale în ceea ce privește responsabilitatea finală a statelor membre de a se asigura că există suficiente resurse financiare pentru dezafectarea instalațiilor și gestionarea deșeurilor radioactive. Comitetul și-a exprimat deja acordul cu această abordare, din motive de solidaritate. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În plus, asigurarea unei securități nucleare sporite este de o însemnătate deosebită, nu doar la nivel regional sau național, ci și la nivel european sau chiar mondial. Ca atare, un efort comun pentru gestionarea în condiții de siguranță a problemelor tehnologice de dezafectare nucleară și dobândirea de cunoștințe în materie sunt importante nu doar pentru regiunile sau statele membre interesate, ci și pentru întreaga Uniune Europeană. De aceea, CESE subliniază necesitatea unei cooperări strânse între, pe de o parte, statele membre și participanții la programe și, pe de altă parte, Comisie. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Comitetul notează, cu satisfacție, că programul a făcut posibilă elaborarea unor instrumente noi, foarte eficiente, de reducere a volumului de deșeuri. Comitetul recomandă Comisiei să aibă o abordare proactivă pentru a sprijini partajarea cunoștințelor în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Recunoaștem relevanța indicatorilor-cheie de performanță, utilizați pentru monitorizarea progresului în ceea ce privește dezafectarea instalațiilor și costurile financiare aferente. CESE subliniază avantajul care decurge din monitorizarea atentă și punerea eficientă în aplicare a cerințelor programului și subliniază că activitățile finanțate de UE ar trebui să promoveze locuri de muncă de înaltă calitate, cu respectarea celor mai înalte standarde de securitate și de protecție radiologică, în conformitate cu directivele relevante ale UE menționate anterior. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Observații specifice

| 4.1. | În lumina acestor observații, Comitetul consideră că ar trebui să fie posibilă conturarea unei imagini mai clare privind starea de siguranță radiologică operațională la fiecare uzină în parte, precum și conturarea unei strategii prin care să se ajungă la nivelul de radiație cel mai scăzut posibil (ALARA – „As Low As Reasonably Achievable”). Desigur, este responsabilitatea exclusivă a statelor membre să se asigure de atingerea acestui nivel, conform cu articolul 5 din Directiva Nr. 2013/59/Euratom a Consiliului, instituind norme minime de siguranță pentru protecția împotriva riscului generat de expunerea la radiațiile ionizante. Menținerea dozei efective de radiații la care sunt expuși lucrătorii în marja unei valori optimizate este un indicator simptomatic și corespunde cu unul dintre obiectivele programelor, de a se axa pe siguranța din punct de vedere radiologic. Aceste date trebuie să fie disponibile în registrele autorităților responsabile pentru siguranță și autorităților din domeniul radiologic din statele membre afectate. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | O altă preocupare este depozitarea definitivă a deșeurilor radioactive. Aceasta este, în mod clar, responsabilitatea exclusivă a statelor membre. Cu toate acestea, Comitetul recomandă Comisiei să acorde sprijin nu doar pentru partajarea de cunoștințe, ci și pentru cooperarea dinamică între statele membre, atunci când este posibilă din punct de vedere legal. Astfel se poate ajunge la un nivel de siguranță înalt cu costuri economice rezonabile. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Se oferă numai puține informații despre cooperarea cu autoritățile locale din domeniul siguranței. Totuși, unele probleme identificate în propunerea de Regulament al Consiliului de instituire a unui program financiar specific pentru dezafectarea instalațiilor nucleare și gestionarea deșeurilor radioactive și de abrogare a Regulamentului (Euratom) Nr. 1368/2013 al Consiliului, necesită o urmărire atentă, în special atunci când „procedurile îndelungate de autorizare de către autoritățile naționale (...) îngreunează gestionarea programului (...)”. Comisia dispune de numeroase instrumente pentru a consolida această cooperare, mai ales prin intermediul Grupului european de reglementare pentru securitatea nucleară (ENSREG). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Comitetul atrage atenția că, în Uniunea Europeană, numeroase centrale nucleare au ajuns sau sunt pe cale de a ajunge la sfârșitul ciclului de viață și vor trebui dezafectate. Deși aceasta revine în mod exclusiv statelor membre, CESE îndeamnă Comisia Europeană să evalueze situația și să prezinte un raport cu propuneri de reducere la minimum a costurilor și riscurilor legate de dezafectarea reactoarelor și de stocarea deșeurilor radioactive. Raportul ar trebui să acorde atenție efectelor reducerii considerabile în cadrul UE a capacității de reprocesare a combustibilului și a deșeurilor radioactive, din cauza Brexitului, și situației opuse, de supracapacitate de reprocesare în Regatul Unit. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO L 199, 2.8.2011, p. 48.

1

(2)  JO L 172, 2.7.2009, p. 18.

2

(3)  JO L 219, 25.7.2014, p. 42.

3

(4)  JO L 13, 17.1.2014, p. 1.

4

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/145 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/145

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Recomandarea de decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru o convenție de stabilire a unei instanțe multilaterale pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții

[COM(2017) 493 final]

(2019/C 110/27)

| Raportor: | Philippe DE BUCK |
| --- | --- |
| Coraportoare: | Tanja BUZEK |

Raportor:

Philippe DE BUCK

Coraportoare:

Tanja BUZEK

| Sesizare | 13.12.2017 (Comisia Europeană) |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 207 din TFUE |
| Secțiunea competentă | REX |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 206/3/3 |

Sesizare

13.12.2017 (Comisia Europeană)

Temei juridic

Articolul 207 din TFUE

Secțiunea competentă

REX

Data adoptării în secțiune

23.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

206/3/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE recunoaște pe deplin că soluționarea litigiilor dintre investitori și stat (ISDS) în cadrul tratatelor comerciale și de investiții a devenit tot mai controversată pentru o serie de părți interesate, în ceea ce privește legitimitatea, coerența și transparența. Aceste critici includ considerații procedurale și de fond, dar cuprind și alte aspecte. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE a participat activ la dezbaterea privind reforma și modernizarea protecției investițiilor. El a adoptat avizele REX/464 și REX/411, prin intermediul cărora a prezentat o serie de probleme și a emis recomandări. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prin urmare, CESE salută eforturile Comisiei orientate către o reformă multilaterală a ISDS sub auspiciile UNCITRAL și consideră că este esențial ca UE să rămână deschisă tuturor abordărilor și ideilor care au apărut în discuție cu privire la reforma ISDS. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută în special angajamentul sporit pentru asigurarea transparenței, care permite organizațiilor neguvernamentale să monitorizeze discuțiile și chiar să participe la ele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că este esențial ca Grupul de lucru III al UNCITRAL să salute contribuția tuturor părților implicate în efortul de creștere a incluziunii și solicită o mobilizare mai bună și mai echilibrată a părților interesate. De asemenea, CESE invită Comisia să facă tot posibilul pentru a implica CESE în mod activ în activitatea Grupului de lucru III. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE a recunoscut întotdeauna că investițiile străine directe (ISD) contribuie în mod semnificativ la creșterea economică și că investitorii străini trebuie să fie protejați la scară globală de exproprierea directă, să nu sufere din pricina discriminării și să aibă drepturi echivalente cu investitorii interni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Cu toate acestea, în egală măsură, CESE a subliniat întotdeauna că nu trebuie subminat dreptul statelor de a legifera în interes public. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În contextul înființării unei instanțe multilaterale pentru investiții (MIC), CESE subliniază că trebuie abordată o serie de chestiuni fundamentale: domeniul de aplicare, protecția interesului public, accesibilitatea și relațiile cu instanțele naționale. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Domeniul de aplicare: deși consideră că ar fi de preferat o abordare mai holistică, care să acopere atât preocupările cu privire la aspectele de fond, cât și cele legate de aspectele procedurale ale protecției investițiilor, CESE observă că domeniul de aplicare a fost limitat la aspectele procedurale ale soluționării litigiilor dintre investitori și state. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Interesul public: CESE consideră că este esențial ca instanța multilaterală pentru investiții să nu afecteze în niciun fel capacitatea UE și a statelor membre de a-și îndeplini obligațiile în temeiul acordurilor internaționale în domeniul mediului, al drepturilor omului și al muncii, precum și al protecției consumatorilor și să dispună de garanții procedurale împotriva cererilor care vizează legislația internă de interes public. Prin urmare, CESE este de părere că acest lucru ar putea fi realizat într-o măsură suficientă numai prin includerea unei clauze privind ierarhia și a unei excepții privind interesul public. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Drepturile și cererile reconvenționale ale terților: deși CESE consideră posibilitatea de a permite transmiterea de observații de tip amicus curiae ca un prim pas care, totuși, trebuie să treacă, în esență, printr-o analiză aprofundată din partea judecătorilor, salută includerea în mandat a posibilității intervențiilor din partea terților și recomandă investigarea rolului părților terțe, care pot fi localnici, lucrători, sindicate, grupuri de protecție a mediului sau consumatori. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Relațiile cu instanțele naționale: CESE consideră că instanța multilaterală pentru investiții nu poate, în niciun caz, să afecteze în mod negativ sistemul judiciar al UE și autonomia dreptului Uniunii. El ia act de faptul că chestiunea relației dintre instanțele naționale și instanța multilaterală pentru investiții este interpretată în mod diferit de către diferitele părți interesate, dar încurajează Comisia să investigheze în continuare problema epuizării căilor de atac pe plan local și modul în care ar putea funcționa în contextul instanței multilaterale pentru investiții. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Independența și legitimitatea judecătorilor: Numirea judecătorilor cu titlu permanent este esențială pentru a pune bazele unei jurisprudențe și pentru îmbunătățirea predictibilității, calificările acestora necesitând totodată o expertiză demonstrabilă într-o gamă largă de domenii juridice. CESE salută angajamentele privind stabilirea de obiective clare și criterii de înalt nivel pentru a garanta statul de drept și încrederea cetățenilor și solicită ca procesul de selecție să fie transparent și supus principiilor controlului public. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Un sistem eficace: un secretariat ar trebui însărcinat cu administrarea eficace a instanței multilaterale pentru investiții; pe de altă parte trebuie garantate resurse suficiente pentru funcționarea lui, iar costurile administrative ar trebui acoperite de către părți în mod echitabil, ținând seama de diferite criterii. IMM-urile ar trebui să beneficieze de același nivel de protecție și acces la condiții și costuri rezonabile de soluționare a litigiilor și toate deciziile instanței multilaterale pentru investiții ar trebui să aibă caracter executoriu și să fie făcute publice. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Un nivel ridicat de protecție și o eventuală perioadă de tranziție: este important de remarcat faptul că niciunul dintre acordurile încheiate de UE sau de statele membre nu va fi automat plasat sub jurisdicția unei instanțe multilaterale pentru investiții și că, în cursul unei posibile perioade de tranziție, procedurile convenite de soluționare a litigiilor trebuie să se aplice în continuare, pentru a garanta un nivel ridicat de protecție a investițiilor, având în vedere caracterul constituțional și viabilitatea unei instanțe multilaterale pentru investiții în temeiul legislației UE. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Context

| 2.1. | Sistemul de protecție a investițiilor, subiect abordat în peste 3 200 de tratate începând cu anii 1970, cuprinde clauze de fond de protecție a investițiilor și clauze privind procedura de soluționare a litigiilor care prevăd un mecanism prin care investitorii străini pot introduce cereri împotriva statelor gazdă (ISDS), în conformitate cu prevederile legale din tratate. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE ia act de o publicație recentă în contextul documentelor de lucru OCDE privind investițiile internaționale, semnată de analistul politic Joachim Pohl și intitulată Societal benefits and costs of international investment agreements – a critical review of aspects and available empirical evidence („Beneficiile și costurile sociale ale acordurilor internaționale de investiții – o analiză critică a aspectelor și a dovezilor empirice disponibile”) (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În ultimii ani, reforma privind soluționarea litigiilor dintre investitori și stat (investor-state dispute settlement – ISDS) a fost punctul central în dezbaterea din jurul politicii de investiții a UE, sistemul de protecție a investițiilor atrăgând din ce în ce mai multe controverse asupra chestiunilor legate de legitimitate, consecvență și transparență din partea unui număr de părți interesate. Aceste critici includ, dar nu în mod exhaustiv, considerații procedurale și de fond. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Aceste motive de preocupare au fost exprimate în special în cadrul a două consultări publice organizate de Comisia Europeană – prima în cursul negocierilor pentru Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (2) în 2014, iar cea de-a doua, în cadrul eforturilor de reformă multilaterală în ceea ce privește soluționarea litigiilor în materie de investiții (3) în 2017. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Parlamentul European, în rezoluția sa privind TTIP din 8 iulie 2015, a solicitat Comisiei „să înlocuiască mecanismul de soluționare a litigiilor dintre investitori și state cu un nou sistem de soluționare a acestor litigii, care să se supună principiilor democratice și controlului democratic, în care posibilele cauze să fie examinate în mod transparent de către judecători profesioniști, independenți și numiți public, în cadrul unor audieri publice, care permite exercitarea unei căi de atac, care asigură consecvența hotărârilor judecătorești și respectarea jurisdicției instanțelor UE și ale statelor membre și în care interesele private nu pot submina obiectivele de politică publică” (4). |
| --- | --- |

2.5.

Evoluții la nivelul UE

| 2.6. | Ca răspuns la criticile aduse sistemului actual ISDS și la presiunea societății civile cu privire la necesitatea de reformare a acestuia, Comisia a propus sistemul jurisdicțional în materie de investiții (ICS), un sistem de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat, și l-a inclus în Acordul economic și comercial cuprinzător UE-Canada (CETA) și în Acordurile de liber schimb dintre UE-Vietnam și UE-Singapore. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În acest context, CETA cuprinde o dispoziție specifică la articolul 8.29, prin care părților li se solicită să aibă în vedere posibilitatea de a institui pe viitor o instanță multilaterală pentru investiții (Multilateral Investment Court – MIC): „Părțile vor urmări împreună cu alți parteneri comerciali instituirea unui tribunal multilateral pentru investiții și a unui mecanism de apel pentru soluționarea litigiilor legate de investiții. La instituirea unui astfel de instrument multilateral, Comitetul mixt CETA adoptă o decizie care prevede că litigiile legate de investiții în temeiul prezentei secțiuni vor fi soluționate prin intermediul instrumentului multilateral și adoptă măsurile tranzitorii adecvate.” |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Cu toate acestea, niciunul dintre acordurile menționate mai sus nu este ratificat încă și există, de asemenea, o cauză legată de sistemul jurisdicțional în materie de investiții inclus în CETA, aflată în curs de soluționare la Curtea de Justiție a Uniunii Europene (5). Pronunțarea unei hotărâri este o chestiune ce durează luni de zile. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | CESE ia act de faptul că în Acordul de parteneriat economic UE-Japonia nu a fost inclus niciun capitol privind protecția investițiilor, din cauza faptului că Japonia nu a putut accepta propunerea UE privind sistemul jurisdicțional în materie de investiții. |
| --- | --- |

2.9.

Implicarea CESE

| 2.10. | Pe parcursul acestui proces, Comitetul Economic și Social European (CESE) a participat activ la dezbaterea privind modernizarea și reforma protecției investițiilor, în special sistemul ISDS, organizând, de asemenea, două audieri publice – în iunie 2016 (6) și, cel mai recent, în februarie 2018 (7). În acest context, CESE a adoptat Avizul REX/464 pe tema „Poziția CESE față de unele chestiuni specifice fundamentale ridicate în cadrul negocierilor privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP)” (8) și Avizul REX/411 pe tema „Protecția investitorilor și soluționarea litigiilor dintre investitori și stat în acordurile comerciale și de investiții ale UE cu țările terțe” (9). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | CESE a recunoscut că investițiile străine directe (ISD) contribuie în mod semnificativ la creșterea economică și că investitorii străini trebuie să fie protejați la scară globală de exproprierea directă, să nu sufere din pricina discriminării și să aibă drepturi echivalente cu investitorii interni. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | În același timp, CESE a subliniat că dreptul unui stat de a reglementa în interes public este de o importanță capitală și nu trebuie subminat de dispozițiile unui acord internațional de investiții (AII). Este esențial să existe o clauză lipsită de ambiguitate care să specifice în mod clar acest drept. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | În concluzie, CESE a considerat că propunerea Comisiei Europene privind sistemul jurisdicțional în materie de investiții a reprezentat un pas în direcția bună, dar acesta trebuie îmbunătățit sub numeroase aspecte pentru a funcționa ca autoritate judiciară internațională independentă. În plus, CESE a luat act de faptul că unele părți interesate pun la îndoială necesitatea unui sistem separat de arbitraj în materie de investiții în cadrul unor sisteme juridice interne funcționale și bine dezvoltate. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | CESE a ridicat câteva probleme care se referă mai precis la ISDS în avizul său pe tema „Protecția investitorilor și soluționarea litigiilor dintre investitori și stat în acordurile comerciale și de investiții ale UE cu țările terțe” (10). Printre acestea se numără: conflictul de interese și favorizarea de către arbitri; cererile neîntemeiate; natura organismelor de arbitraj; recurgerea la ISDS fără a căuta alte căi de atac; utilizarea inutilă a ISDS între țări cu sisteme judiciare dezvoltate; posibila incompatibilitate a ISDS cu dreptul Uniunii; și opacitatea procedurilor. |
| --- | --- |

2.14.

Nivelul multilateral

| 2.15. | În același timp, discuții privind o reformă a ISDS au loc și la nivel multilateral. La 10 iulie 2017, Comisia Organizației Națiunilor Unite pentru Dreptul Comercial Internațional (UNCITRAL), în urma unei cereri oficiale din partea mai multor membri ai săi, inclusiv Uniunea Europeană și statele sale membre (11), a decis să înființeze Grupul de lucru III, condus de guverne, care are mandatul: (1) să identifice și să analizeze preocupările privind ISDS; (2) să analizeze dacă reforma a fost oportună în lumina preocupărilor identificate; și (3) în cazul în care Grupul de lucru ar ajunge la concluzia că această reformă a fost oportună, să identifice soluții relevante care să fie recomandate Comisiei (12). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Dintr-o perspectivă mai largă, Conferința Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) contribuie, de asemenea, la dezbaterea actuală privind reformarea ISDS, oferind o analiză a regimului actual al Acordurilor internaționale de investiții și recomandări pentru modernizarea Acordurilor internaționale de investiții. Printre acestea se numără: promovarea interpretărilor comune ale dispozițiilor tratatului, modificarea sau înlocuirea tratatelor caduce, trimiteri la standardele globale, implicarea în încheierea sau retragerea multilaterală din tratatele vechi (13). |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Potrivit statisticilor UNCTAD, subliniate în cadrul audierii publice a CESE din februarie 2018, au fost reziliate 107 acorduri de investiții care prevedeau ISDS, nefiind înlocuite în ultimii ani. Anul trecut, numărul acordurilor de investiții reziliate a fost mai mare decât cel al acordurilor încheiate (14). CESE ia notă de faptul că unele țări au început să își revizuiască abordarea privind ISDS. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Pe lângă reformarea ISDS, CESE ar dori să sublinieze că diferitele instrumente de politică pot contribui, de asemenea, la asigurarea unui mediu viabil pentru investiții, inclusiv la:






  — | consolidarea sistemului judiciar intern; |
| --- | --- | --- |

2.18.

—

consolidarea sistemului judiciar intern;

| — | furnizarea de asigurări pentru investitori, cum ar fi prin Agenția Multilaterală de Garantare a Investițiilor a Băncii Mondiale; |
| --- | --- |

—

furnizarea de asigurări pentru investitori, cum ar fi prin Agenția Multilaterală de Garantare a Investițiilor a Băncii Mondiale;

| — | prevenirea litigiilor; |
| --- | --- |

—

prevenirea litigiilor;

| — | forme mai conciliante de soluționare a litigiilor, cum ar fi medierea; |
| --- | --- |

—

forme mai conciliante de soluționare a litigiilor, cum ar fi medierea;

| — | promovarea investițiilor; și |
| --- | --- |

—

promovarea investițiilor; și

| — | soluționarea litigiilor între state. |
| --- | --- |

—

soluționarea litigiilor între state.

| 2.19. | În cele din urmă, CESE ia notă de Rezoluția 26/9 din 26 iunie 2014 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite prin care a hotărât „să înființeze un grup de lucru interguvernamental fără limită de membri privind drepturile omului și corporațiile transnaționale și alte întreprinderi, al cărui mandat urmează să fie elaborarea unui instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic pentru a reglementa, în dreptul internațional al drepturilor omului, activitățile corporațiilor transnaționale și ale altor întreprinderi” (15). Acest așa-numit tratat cu caracter obligatoriu al ONU, în prezent în discuție în rândul membrilor ONU, are scopul de a codifica obligațiile internaționale privind drepturile omului pentru activitățile corporațiilor transnaționale. CESE observă că, pe viitor, ar putea exista efecte în contextul tratatelor comerciale și de investiții. |
| --- | --- |

2.19.

Mandatul Comisiei

| 2.20. | La 13 septembrie 2017, Comisia Europeană și-a publicat Recomandarea de „decizie a Consiliului de autorizare a deschiderii de negocieri pentru o convenție de stabilire a unei instanțe multilaterale pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții” (16). Mandatul, în forma modificată de către statele membre, a fost adoptat de Consiliu la 20 martie 2018 (17). |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | Directivele de negociere adoptate au în vedere instituirea unei instanțe permanente cu judecători independenți, în măsură să emită hotărâri durabile, previzibile și consecvente privind litigiile în materie de investiții între investitori și state, pe baza unor acorduri bilaterale sau multilaterale, atunci când ambele părți (sau cel puțin două) la aceste acorduri au convenit să le plaseze sub jurisdicția instanței. Este prevăzut, de asemenea, și un tribunal de apel. Per ansamblu, instanța trebuie să funcționeze într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor, transparentă și eficace, inclusiv în ceea ce privește numirea judecătorilor. De asemenea, instanța trebuie să permită intervenții ale terților (inclusiv, de exemplu, ale organizațiilor de mediu sau sindicale interesate). |
| --- | --- |

2.21.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută eforturile Comisiei Europene în direcția unei reforme multilaterale a soluționării litigiilor dintre investitori și stat. De asemenea, CESE recunoaște dinamica mai extinsă a reformei ISDS, eforturile multilaterale în cadrul UNCITRAL, precum și diferite eforturi la nivel național. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE consideră esențial ca UE să rămână deschisă tuturor opțiunilor de reformare a ISDS, în special în lumina altor abordări și idei care au apărut în ceea ce privește reforma ISDS. Propunerile elaborate de alte țări și organizații ar trebui luate în considerare și evaluate în special de Grupul de lucru III al UNCITRAL. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În acest context, după cum constată CESE, consultarea publică a Comisiei cu privire la „Opțiunile privind o reformă multilaterală a soluționării litigiilor în materie de investiții” s-a axat în principal pe aspectele tehnice legate de instituirea unei instanțe multilaterale pentru investiții. CESE ar dori să sublinieze gama largă de opinii în rândul părților interesate cu privire la măsura în care evaluarea Comisiei a luat în considerare opinii alternative. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Deși procesul negocierilor privind instituirea unei instanțe multilaterale pentru investiții nu a fost lansat încă, estimându-se că va fi un proces de durată și complex, CESE salută angajamentul mai ferm al Comisiei Europene în ceea ce privește transparența, în special publicarea proiectului de mandat de negociere. CESE felicită Consiliul pentru publicarea mandatului final aprobat de statele membre. Acesta este un pas important în asigurarea faptului că discuțiile și eventualele negocieri au loc într-un mod transparent, responsabil și favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Purtarea discuțiilor sub auspiciile UNCITRAL reprezintă, în special în ceea ce privește transparența, un pas în direcția bună, deoarece permite organizațiilor neguvernamentale să monitorizeze discuțiile și chiar să participe la acestea. Totuși, CESE observă că nu toate părțile interesate au primit acces la procedură și că mai multe organizații – reprezentând întreprinderi, sindicate și alte organizații de interes public – ar trebui invitate de UNCITRAL în contextul Grupului de lucru III. Procesul de luare a deciziilor ar trebui să fie complet transparent și bazat pe consens. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE consideră că este esențial ca grupul de lucru să salute contribuția tuturor părților interesate în efortul de creștere a incluziunii și că procesul de selecție a părților interesate ar trebui să fie îmbunătățit și echilibrat în continuare. În acest context, solicităm Comisiei Europene să asigure implicarea mai activă a CESE. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Înființarea unei instanțe multilaterale pentru investiții este un proiect pe termen lung, care necesită angajamentul unei mase critice de state dispuse să devină părți la aceasta. Prin urmare, UE ar trebui să depună toate eforturile diplomatice necesare pentru a convinge țările terțe să se implice în acele negocieri. CESE consideră deosebit de important ca acest proiect să fie, de asemenea, realizat și sprijinit de țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Orice viitoare instanță multilaterală pentru investiții va avea în vedere simplificarea procedurii de soluționare a litigiilor în cauzele inițiate între investitori și state în cadrul unui larg evantai de acorduri internaționale existente în materie de investiții. În pofida unui anumit nivel de asemănare între clauzele de fond de protecție a investițiilor incluse în tratatele bilaterale de investiții (TBI) sau în acordurile de liber schimb (ALS) care cuprind capitole referitoare la protecția investițiilor, este greu de obținut o armonizare deplină a sistemului. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Acest lucru ar necesita o reformă mai extinsă. Deși nu este încă pus în aplicare și examinat de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), sistemul jurisdicțional în materie de investiții, astfel cum se prevede în Acordul economic și comercial cuprinzător UE-Canada (CETA) (18), acordurile de liber schimb UE-Singapore (19) UE-Vietnam și UE-Mexic, și în viitoarele acorduri (20), ar putea oferi experiență și contribui la elaborarea normelor pentru o instanță multilaterală pentru investiții. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Obiectivul recomandării Comisiei Europene este de a institui un nou sistem de soluționare a litigiilor între investitori și state. CESE recunoaște că noul sistem ar putea aborda o serie de preocupări exprimate de societatea civilă. Cu toate acestea, o serie de aspecte fundamentale rămân deschise și necesită clarificări suplimentare. |
| --- | --- |

3.10.

Întrebări fundamentale

| 3.11. | Recunoscând că procesul de reformă multilaterală a ISDS se află încă în stadiile sale inițiale, părțile interesate au formulat o serie de întrebări fundamentale în contextul instituirii unei instanțe multilaterale pentru investiții. Acestea vizează aspecte privind domeniul de aplicare – dacă reforma acoperă elementele de fond sau procedurale ale protecției investițiilor sau pe ambele; accesibilitatea – dacă doar investitorii vor putea să introducă cereri în fața unei instanțe pentru investiții sau și terții; și epuizarea căilor de atac la nivel local – dacă trebuie epuizate mai întâi căile de atac disponibile la nivel local, înainte ca un investitor să poată lanseze o procedură în cadrul unei viitoare instanțe multilaterale pentru investiții. Prezentul aviz analizează aceste întrebări. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | În ceea ce privește aceste întrebări, CESE dorește să sublinieze că o posibilă instituire a unei instanța multilaterale pentru investiții ar trebui să ia în considerare atât principiul subsidiarității, cât și articolul 1 din TUE, care prevede că „[d]eciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean” (21). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE ia act de preocuparea că o instanță multilaterală pentru investiții ar putea duce la extinderea sistemului ISDS fără a aborda mai întâi, în mod corespunzător preocupările existente cu privire la sistemul jurisdicțional în materie de investiții, inclusiv compatibilitatea cu dreptul Uniunii. CESE împărtășește convingerea că o instanță internațională pentru investiții nu ar trebui în niciun caz să devină un substitut general pentru soluționarea litigiilor interne în țările cu sisteme judiciare adecvate. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Mai multe părți interesate și-au exprimat îngrijorarea profundă cu privire la reformarea procedurii înainte de a evalua dreptul material care urmează să fie aplicat de către o viitoare instanță multilaterală pentru investiții și de a autoriza un organism multilateral instituționalizat să interpreteze aceste norme. De asemenea, există preocupări că aceasta ar putea crea o nouă bază juridică. Alte părți interesate sunt de acord cu opiniile exprimate de Comisia Europeană, conform cărora dreptul material este definit în acordurile de bază. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Domeniul de aplicare al reformei propuse între clauzele de protecție de fond și procedura de soluționare a litigiilor

| 4.1. | CESE ia act de faptul că domeniul de aplicare al reformei multilaterale propuse s-a limitat la aspectele procedurale ale soluționării litigiilor dintre investitori și state. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Deși CESE consideră că ar fi de preferat o abordare mai holistică, care să acopere atât preocupările cu privire la aspectele de fond, cât și cele legate de aspectele procedurale ale protecției investițiilor, el recunoaște complexitatea unei astfel de abordări și necesitatea de a obține sprijin politic la nivel multilateral. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Analizând discuțiile purtate sub auspiciile UNCITRAL, Grupul de lucru III a identificat o serie de provocări. Printre acestea se numără cele legate de posibilitatea de a realiza o reformă procedurală a soluționării litigiilor dintre investitori și stat înaintea unei reforme de fond. UNCITRAL consideră că acest lucru este dificil de realizat, dar nu imposibil. În acest context, Grupul de lucru III va analiza aspecte care ar putea fi legate de procedură, dar care, în același timp, pot afecta în mod semnificativ legitimitatea și coerența sistemului în ansamblu, cum ar fi: un cod de conduită pentru judecători, finanțarea părților terțe și procedurile paralele. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Protecția de fond a investițiilor este, de obicei, asigurată printr-o serie de principii, printre care: tratamentul național, clauza națiunii celei mai favorizate (CNF), tratamentul loial și echitabil și garantarea transferului de capital. Cu toate acestea, se aplică limitări în cazul cererilor pe care investitorii străini le pot prezenta în cadrul procedurilor de soluționare a litigiilor. De exemplu, cererile nu pot avea la bază doar motive legate de pierderea de profit sau o simplă modificare a legislației naționale. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Statele adoptă măsuri diferite pentru a aborda preocupările exprimate. Acestea variază de la abordări mai holistice, cum ar fi dezvoltarea unor noi modele de acorduri care să vizeze reformarea atât a elementelor de fond, cât și a elementelor procedurale de protecție a investițiilor, la abordări mai orientate, care se concentrează fie pe reformarea componentei de fond, fie pe componenta procedurală a protecției investițiilor. CESE ia act de faptul că UE a început deja să promoveze o abordare mai holistică, cel puțin la nivel bilateral, prin intermediul sistemului jurisdicțional în materie de investiții. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Obiectivul exprimat de Comisie este că, odată instituită, o instanță multilaterală pentru investiții ar trebui să devină modelul standard pentru soluționarea litigiilor legate de investiții în toate acordurile viitoare ale UE și, de asemenea, ar trebui să înlocuiască în cele din urmă mecanismele procedurale existente în acordurile UE și ale statelor membre privind investițiile. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În acest context, dacă se va continua în acest sens, instituirea unei instanțe multilaterale pentru investiții ar trebui să reformeze sistemul ISDS existent, astfel încât să asigure, pe de o parte, o protecție eficace a investițiilor străine directe și, pe de altă parte, să abordeze în totalitate preocupările semnalate de părțile interesate. În acest sens, am dori să menționăm că s-au înregistrat progrese remarcabile, în special în contextul celor mai recente acorduri de liber schimb moderne negociate de UE. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Interesul public

| 5.1. | CESE consideră că este esențial ca o instanță multilaterală pentru investiții să nu afecteze în niciun fel capacitatea UE și a statelor membre de a-și îndeplini obligațiile în temeiul acordurilor internaționale în domeniul mediului, al drepturilor omului și al muncii, precum și al protecției consumatorilor. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | În primul rând, acordul de instituire a instanței multilaterale dedicate investițiilor ar trebui să conțină o clauză privind ierarhia care să garanteze că, în eventualitatea unei inconsecvențe între un acord internațional de investiții și orice acord internațional privind mediul, drepturile sociale sau drepturile omului care creează obligații pentru o parte la un litigiu, obligațiile în temeiul acordului internațional privind mediul, drepturile sociale sau drepturile omului prevalează, pentru a se evita să se acorde prioritate acordurilor investitorilor (22). Această clauză este deosebit de importantă pentru a garanta că părțile care se adresează unei instanțe multilaterale pentru investiții au libertatea necesară de a îndeplini obiectivele care decurg din acordul de la Paris, care impune schimbări normative semnificative pentru a realiza o tranziție energetică de succes. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Garanțiile procedurale împotriva cererilor care vizează legislația internă de interes public sunt necesare pentru a garanta dreptul unei părți de a reglementa în interesul public, după cum consideră potrivit, protecția investitorului. CESE este de părere că acest lucru ar putea fi realizat în mod suficient numai prin includerea unei excepții privind interesul public. Totuși, aceasta trebuie să fie însoțită de garanții adecvate că nu va fi utilizată în mod abuziv în interese protecționiste. În acest context, dreptul de reglementare în domeniul protecției sociale trebuie să menționeze explicit acordurile colective, inclusiv acordurile tripartite și/sau generalizate (erga omnes), pentru a le exclude de la a fi supuse interpretării ca o încălcare a așteptării legitime a unui investitor (23). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE ia act de faptul că articolul 8.18 alineatul (3) din CETA garantează deja că un investitor nu poate prezenta o cerere dacă investiția a fost efectuată prin falsificare, ascundere, corupție sau comportament fraudulos care constituie un abuz de procedură. Un posibil acord viitor de instituire a unei instanțe multilaterale pentru investiții ar trebui să garanteze că această clauză se extinde la legislația aplicabilă în ceea ce privește frauda, încălcarea drepturilor omului sau încălcarea legislației (internaționale) de mediu, sociale sau de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | De asemenea, în regulamentul de procedură al instanței multilaterale pentru investiții ar trebui incluse criterii stricte de prevenire a cererilor neîntemeiate și de asigurare a respingerii lor rapide. Existența procedurilor preliminare accelerate pentru a respinge cererile neîntemeiate este importantă, deoarece va aborda una dintre criticile împotriva sistemului actual, garantând că nu va fi folosit abuziv în viitor. În plus, o astfel de procedură accelerată pentru cererile nefondate va contribui la reducerea costurilor de funcționare a instanței. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE ia act de faptul că un motiv de îngrijorare semnalat în cadrul audierii publice a fost posibilitatea finanțării de către terți a litigiilor. Este posibil ca finanțarea de către terți să nu servească scopurilor inițiale ale acordurilor de investiții și să ducă la stimulente nefaste. Prin urmare, CESE recomandă să se examineze impactul și necesitatea finanțării de către terți și reglementarea acestora în cadrul instanței multilaterale dedicate investițiilor (24). |
| --- | --- |

5.6.

6.   Drepturile și cererile reconvenționale ale terților

| 6.1. | CESE are în vedere posibilitatea de a permite transmiterea de observații de tip amicus curiae (25), care sunt deja posibile în prezent în cadrul unui număr semnificativ de proceduri ISDS, ca prim pas binevenit pentru asigurarea unui sistem echilibrat și echitabil. Cu toate acestea, CESE consideră că este esențial să se asigure că, prin convenția de instituire a instanței multilaterale pentru investiții, nu numai că se va permite admisibilitatea observațiilor amicus curiae, dar, de asemenea, se va garanta că judecătorii vor trebui să le ia în considerare în cadrul deliberărilor. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Prin urmare, CESE salută includerea în mandatul instanței multilaterale pentru investiții a posibilității intervențiilor terților. Cu toate acestea, CESE recomandă investigarea rolului părților terțe dincolo de normele actuale ale UNCITRAL, pentru a asigura un sistem echilibrat și echitabil și drepturi efective pentru părțile terțe afectate, care pot fi localnici, lucrători, sindicate, grupuri de mediu sau consumatori. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | CESE salută eforturile Comisiei în contextul propunerii privind instanța pentru investiții din cadrul TTIP vizând posibilitatea unor intervenții din partea terților și clarificarea în cadrul mandatului că astfel de intervenții sunt deschise tuturor părților interesate care au un interes juridic într-un caz. CESE solicită Comisiei să se asigure că criteriile permanente din cadrul instanței multilaterale pentru investiții nu vor fi restrictive în mod inutil și că vor permite accesul echitabil la proceduri, în deplină conformitate cu obligațiile UE în temeiul Convenției de la Aarhus și în spiritul acestora. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Unele părți interesate sprijină ideea că instanța multilaterală pentru investiții ar trebui, de asemenea, să poată examina cererile formulate de terți, precum și cererile reconvenționale ale statelor împotriva investitorilor, în conformitate cu evoluțiile existente în cadrul vechiului sistem ISDS. Această problemă ridică o serie de întrebări de natură juridică și practică ce trebuie examinate cu atenție. De exemplu, această posibilitate depinde de legislația aplicabilă, adică de dispozițiile de fond incluse în acordurile aflate sub jurisdicția instanței. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | CESE solicită Comisiei să se asigure că, cel puțin, instanța multilaterală pentru investiții nu va respinge cererile din partea terților afectați împotriva investitorilor străini. În acest sens, o convenție de instituire a instanței multilaterale pentru investiții ar putea conține dispoziții care ar permite astfel de cereri atunci când părțile la un acord internațional au convenit asupra jurisdicției instanței multilaterale pentru investiții în cazul unor asemenea litigii. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Relația cu instanțele interne

| 7.1. | CESE consideră că instanța multilaterală pentru investiții nu poate, în niciun caz, să afecteze în mod negativ sistemul judiciar al UE și autonomia dreptului Uniunii. CESE reamintește că, în avizul REX/411, a susținut că există preocupări majore legate de tratatul UE și legea constituțională privind relația dintre ISDS și ordinea juridică a UE. Prin urmare, a considerat că „este absolut vital ca CJUE să verifice conformitatea ISDS cu legislația UE într-o procedură oficială de solicitare a avizului, înainte ca instituțiile competente să ajungă la o hotărâre și înainte de intrarea în vigoare cu titlu provizoriu a oricărui AII negociat de CE”. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | În acest context, CESE dorește să atragă atenția asupra a două cauze examinate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene, bazate pe fostul sistem de arbitraj ISDS și care sunt relevante pentru discuție. În primul rând, în avizul său nr. 2/15 din 16 mai 2017 privind Acordul de liber schimb UE-Singapore, CJUE a stabilit că UE nu are competență exclusivă asupra ISDS, constatând că ISDS „sustrage litigiile din competența jurisdicțională a statelor membre”. În al doilea rând, în hotărârea sa în cauza C-284/16, Slowakische Republik împotriva Achmea BV privind acordurile de investiții intracomunitare, CJUE a constatat că ISDS scoate litigiile din competența jurisdicțională a instanțelor statelor membre ale UE și, ca urmare, din sistemul de căi de atac jurisdicționale al UE. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | CESE felicită guvernul belgian pentru că a solicitat un aviz în conformitate cu articolul 218 alineatul (11) din TFUE privind compatibilitatea sistemului jurisdicțional în materie de investiții din CETA cu tratatele UE, așa cum a solicitat CESE în Avizul său privind aspectele cheie ale Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (26). CESE își exprimă speranța că avizul 1/17 al CJUE va oferi instituțiilor UE orientările atât de necesare în ceea ce privește o serie de aspecte importante ale dreptului constituțional european. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | CESE recunoaște că unele părți interesate consideră că cea mai eficace modalitate de păstrare a competențelor instanțelor naționale este prin limitarea calității procesuale active în fața instanței multilaterale pentru investiții la statele și organizațiile internaționale precum UE. De asemenea, soluționarea litigiilor dintre state este mecanismul implicit de soluționare a litigiilor în temeiul dreptului internațional public care a fost deja utilizat în mai multe acorduri de investiții și, prin urmare, ar trebui să fie preferat în ceea ce privește legislația privind investițiile. CESE ia act de faptul că alte părți interesate consideră că soluționarea litigiilor dintre investitori și stat este o opțiune mai eficace în cazul investițiilor, oferind o soluționare a litigiilor neutră, depolitizată și eficientă din punctul de vedere al costurilor. Acesta a fost sistemul implicit de soluționare a litigiilor privind investițiile de la instituirea sa cu decenii în urmă. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | CESE ia act de faptul că problema relației dintre instanțele naționale și instanța multilaterală pentru investiții este privită în mod diferit de diferiți actori. În timp ce unii consideră că instanța multilaterală pentru investiții ar trebui să fie considerată drept o ultimă soluție, după epuizarea obligatorie a căilor de atac locale, alții susțin că abordarea „fără cale de întoarcere”, urmată în prezent de Comisie constituie, de asemenea, o bază solidă în contextul instanței multilaterale pentru investiții. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | În conformitate cu abordarea „fără cale de întoarcere”, un investitor are dreptul să se adreseze direct tribunalelor locale sau sistemului jurisdicțional în materie de investiții/instanței multilaterale pentru investiții. În orice caz, odată ce cauza este închisă în unul dintre forumuri, un investitor nu o poate redeschide în cadrul unui alt forum. Unele părți interesate consideră că această abordare răspunde cu succes preocupărilor semnalate, prin faptul că investitorii au posibilitatea de a solicita o soluționare în cadrul mai multor forumuri, pentru aceeași presupusă încălcare. De asemenea, acestea remarcă faptul că mai multe acorduri internaționale de investiții urmează această abordare (27). Conform unei analize furnizate de UNCTAD (28), „[clauza «fără cale de întoarcere»] are scopul de a împiedica formularea unei cereri internaționale pentru o presupusă încălcare a AII de către un investitor simultan cu desfășurarea unei proceduri interne pentru presupusa încălcare de către filiala investitorului a unui contract sau a unei legi interne”. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Cerința de a epuiza mai întâi căile de atac interne este un principiu fundamental al dreptului internațional cutumiar și al dreptului internațional al drepturilor omului. Există, de asemenea, mai multe acorduri de investiții încheiate de statele membre ale UE cu țări terțe care prevăd în mod expres obligația solicitanților de a epuiza căile de atac interne (29). Raționamentul de la baza acestei norme este acela că acordă statului în care a avut loc încălcarea o posibilitate de a o remedia prin mijloace proprii, în cadrul sistemului său juridic intern, și se aplică ori de câte ori procedurile internaționale și interne sunt concepute pentru obținerea aceluiași rezultat (30). Curtea Internațională de Justiție a constatat că acest aspect este atât de important, încât nu poate fi interpretat ca fiind implicit anulat printr-un acord internațional (31). Din aceste motive, unele părți interesate consideră că este important ca această normă să fie explicită în acordul de instituire a instanței multilaterale pentru investiții. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Având în vedere dezbaterea de mai sus, CESE încurajează Comisia Europeană să investigheze în continuare problema epuizării căilor de atac pe plan local și modul în care ar putea funcționa în contextul instanței multilaterale dedicate investițiilor. |
| --- | --- |

7.8.

| 8. | Independența și legitimitatea judecătorilor |
| --- | --- |

8.

| 8.1. | Indiferent de structura sa instituțională (o organizație internațională de sine stătătoare sau legată de o instituție existentă), ar trebui garantată independența instanței multilaterale dedicate investițiilor. Numirea judecătorilor pe perioadă nedeterminată este considerată un factor esențial pentru a pune bazele unei jurisprudențe, îmbunătățind astfel predictibilitatea și depășind abordarea ISDS, care este adesea percepută ca fiind „ad-hoc”. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | În cazul instituirii instanței multilaterale pentru investiții, prezența unor judecători permanenți ar trebui să fie obiectivul final. În etapele inițiale ale instituirii instanței, aceasta ar trebui să fie în măsură să se organizeze ținând seama de numărul de cauze pe care instanța le va instrumenta. Acest lucru depinde de numărul părților inițiale la Convenția de instituire a instanței și de numărul de acorduri pe care le aduc sub jurisdicția instanței. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Deși metoda de numire a judecătorilor nu este prevăzută în recomandările de mandat ale Comisiei Europene, CESE salută angajamentele privind stabilirea unor criterii clare și riguroase, inclusiv privind calificările candidaților și respectarea unui cod de conduită, cum ar fi Magna Carta a judecătorilor (32), care garantează absența conflictelor de interese și independența acestora. Acest lucru este esențial pentru a asigura statul de drept și încrederea publică. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | În ceea ce privește calificările judecătorilor, ar trebui să se solicite nu numai o experiență demonstrabilă în domeniul dreptului internațional public, ci și în domenii precum dreptul investițiilor, al consumatorilor, al protecției mediului, al drepturilor omului și al muncii și soluționarea litigiilor. Acest lucru este esențial pentru a garanta că judecătorii vor avea experiența necesară pentru a aborda diferitele tipuri de cazuri și că sunt capabili să înțeleagă pe deplin și să evalueze în mod corespunzător contextul juridic, care se referă la diferite sectoare și tipuri de investiții care vor fi prezentate jurisdicției instanței. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | În plus, CESE sprijină o procedură de numire a judecătorilor transparentă, bazată pe criterii menite să asigure o reprezentare echitabilă a tuturor părților la Convenția de instituire a instanței. Procesul de selecție ar trebui să fie transparent și supus principiilor controlului public. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Asigurarea transparenței, accesibilitatea informațiilor pentru publicul larg, precum și accesul părților interesate, de exemplu prin acreditare, reprezintă un alt element crucial pentru îmbunătățirea credibilității și a legitimității sistemului. Normele UNCITRAL privind transparența în arbitrajul investitori-stat bazat pe tratate și Convenția Națiunilor Unite privind transparența în arbitrajul litigiilor între state și investitori realizat în baza tratatelor („Convenția de la Mauritius privind transparența”) ar trebui să constituie baza pentru normele privind transparența într-o viitoare instanță multilaterală pentru investiții. |
| --- | --- |

8.6.

9.   Un sistem eficace

| 9.1. | Un secretariat ar trebui să fie însărcinat cu administrarea eficace a unei instanțe multilaterale pentru investiții. Deși nu este clar în prezent dacă instanța va fi o organizație nou înființată sau legată de o organizație internațională existentă, trebuie să se garanteze că sunt alocate suficiente resurse pentru funcționarea secretariatului. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Proiectul de mandat propune acoperirea cheltuielilor administrative de către părți în mod echitabil, ținând cont de diferite criterii, inclusiv de nivelul de dezvoltare economică al părților, de numărul de acorduri acoperite de fiecare parte și de volumul fluxurilor sau al stocurilor de investiții internaționale ale fiecărei părți. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | În ceea ce privește repartizarea cheltuielilor aferente judecării cauzelor (cu excepția remunerării judecătorilor, care ar trebui să fie fixă, conform propunerii), proiectul de mandat nu este clar. CESE solicită clarificări cu privire la această chestiune. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Un volum substanțial de investițiile străine directe (ISD) este realizat de întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), care trebuie să beneficieze de același nivel de protecție și acces la soluționarea litigiilor, în condiții și cu costuri rezonabile. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Ar trebui luată în considerare și posibilitatea de a institui un mecanism de conciliere, care să aibă ca scop asistența oferită părților pentru o soluționare amiabilă a litigiilor. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Toate hotărârile instanței multilaterale pentru investiții ar trebui să fie executorii și făcute publice. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Nivelul ridicat de protecție și posibila perioadă de tranziție

| 10.1. | Este important de observat că o condiție prealabilă pentru ca un acord să fie prezentat sub jurisdicția instanței este ca ambele părți ale acordului să își exprime consimțământul. Acest lucru înseamnă în mod efectiv că niciunul dintre acordurile semnate fie de UE, fie de statele membre ale UE, nu va fi automat plasat sub jurisdicția instanței, cu excepția cazului în care și partea terță este de acord. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | În acest sens, în cursul unei posibile perioade de tranziție între actualul sistem ISDS și sistemul jurisdicțional în materie de investiții și până la instituirea unei instanțe multilaterale pentru investiții, procedurile convenite de soluționare a litigiilor vor continua să se aplice pentru a garanta protecția la nivel înalt a investițiilor, având în vedere constituționalitatea și viabilitatea prevăzute de dreptul Uniunii, până la soluționarea cauzei prezentate de Belgia Curții de Justiție a UE (33). |
| --- | --- |

10.2.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  http://www.oecd-ilibrary.org/finance-and-investment/societal-benefits-and-costs-of-international-investment-agreements_e5f85c3d-en

1

(2)  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=179

2

(3)  http://trade.ec.europa.eu/consultations/index.cfm?consul_id=233

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2015-0252+0+DOC+XML+V0//RO

4

(5)  La 6 septembrie 2017, Belgia a solicitat un aviz din partea Curții de Justiție a Uniunii Europene privind compatibilitatea sistemului jurisdicțional în materie de investiții cu: (1) competența exclusivă a CJUE de a oferi interpretarea definitivă a dreptului Uniunii; (2) principiul general al egalității și cerința „efectului util” al dreptului Uniunii; (3) dreptul de acces la instanțe; și (4) dreptul la o justiție independentă și imparțială (https://diplomatie.belgium.be/sites/default/files/downloads/ceta_summary.pdf)

5

(6)  https://www.eesc.europa.eu/ro/agenda/our-events/events/public-hearing-framework-eesc-own-initiative-opinion-position-eesc-specific-key-issues-ttip-negotiations

6

(7)  https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/multilateral-investment-court-hearing

7

(8)  A se vedea „Poziția CESE față de unele chestiuni specifice fundamentale ridicate în cadrul negocierilor privind Parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP)” (JO C 487, 28.12.2016, p. 30).

8

(9)  A se vedea avizul din proprie inițiativă al CESE pe tema „Protecția investitorilor și soluționarea litigiilor dintre investitori și stat în acordurile comerciale și de investiții ale UE cu țările terțe” (JO C 332, 8.10.2015, p. 45). Avizul conține o anexă care menționează un posibil instrument multilateral pentru soluționarea litigiilor dintre investitori și stat.

9

(10)  A se vedea nota de subsol 9.

10

(11)  Uniunea Europeană nu este un stat și, prin urmare, nici membru, dar se bucură de statutul de observator privilegiat în cadrul UNCITRAL.

11

(12)  http://daccess-ods.un.org/access.nsf/Get?OpenAgent&DS=A/CN.9/WG.III/WP.142&Lang=E

12

(13)  http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/diaepcb2017d3_en.pdf

13

(14)  Nota UNCTAD AII, Recent Developments in the International Investment Regime („Evoluții recente privind regimul investițional internațional”) (mai 2018), disponibilă la http://investmentpolicyhub.unctad.org/Publications/Details/1186

14

Recent Developments in the International Investment Regime

(15)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/WGTransCorp/Pages/IGWGOnTNC.aspx

15

(16)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=COM:2017:493:FIN

16

(17)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12981-2017-ADD-1-DCL-1/ro/pdf

17

(18)  https://www.eesc.europa.eu/ro/agenda/our-events/events/multilateral-investment-court-hearing

18

(19)  În avizul 2/15 din 16 mai 2017, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a clarificat natura Acordului de liber schimb UE-Singapore, declarând care părți ale acordului sunt de competența exclusivă a UE și care sunt de așa-numita „competență partajată”, care necesită ratificarea de către parlamentele naționale. (https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2017-05/cp170052ro.pdf).

19

(20)  De exemplu, Acordul de liber schimb UE-Chile (în curs de actualizare în prezent), Acordul de parteneriat economic UE-Japonia (care a fost încheiat în 2017 și nu conține un capitol privind protecția investițiilor, dar părțile au convenit că problema va fi discutată în continuare și că va fi abordată în viitor), precum și viitoarele acorduri de liber schimb cu Australia și Noua Zeelandă.

20

(21)  În plus, această normă face parte, de asemenea, din tratatele internaționale privind drepturile omului, inclusiv din Convenția Europeană a Drepturilor Omului.

21

(22)  Pentru o analiză critică a cauzelor instanței ISDS, a se vedea Andreas Kulick, Global Public Interest in International Investment Law, Cambridge University Press, 2012, pp. 225-306.

22

Global Public Interest in International Investment Law

(23)  A se vedea nota de subsol 8.

23

(24)  http://ccsi.columbia.edu/work/projects/third-party-funding-in-investor-state-dispute-settlement

24

(25)  Amicus curiae: literal, prieten al Curții. O persoană care are un interes puternic sau opinii cu privire la obiectul unei acțiuni, dar care nu este parte în litigiu, poate cere instanței permisiunea de a depune un raport, aparent în numele unei părți, dar, de fapt, pentru a sugera un argument conform cu propriile opinii. Pentru mai multe informații: https://legal-dictionary.thefreedictionary.com/amicus+curiae

25

Amicus curiae:

(26)  A se vedea nota de subsol 8.

26

(27)  Multe acorduri încheiate de SUA și Canada nu includ prevederi referitoare la clauza „fără cale de întoarcere”. De exemplu, tratatul bilateral de investiții Canada-Iordania (2009), la articolul 26 privind condițiile care precedă depunerea unei cereri de arbitraj.

27

(28)  Seria UNCTAD privind problemele din acordurile internaționale de investiții II, Soluționarea litigiilor dintre investitori și stat (UNCTAD, 2014): http://unctad.org/en/PublicationsLibrary/diaeia2013d2_en.pdf

28

(29)  A se vedea, de exemplu, articolul 5 din TBI Germania-Israel din 1976, articolul 8 din TBI Egipt-Suedia din 1978, articolul 7 din TBI România-Sri Lanka din 1981, articolul 8 din TBI Albania-Lituania din 2007, articolul XI din TBI Uruguay-Spania din 1992, articolul X din TBI Uruguay-Polonia din 1991.

29

(30)  Interhandel (Switz. v. U.S.), Obiecții preliminare, 1959 I.C.J. Rep. 6, la 27 (Mar. 21). Disponibil la adresa http://www.icj-cij.org/docket/files/34/2299.pdf, la 27.

30

(31)  Elettronica Sicula S.p.A. (ELSI) (Italy v. U.S.), Hotărâre, 1989 I.C.J. Rep. 15, 28 I.L.M. 1109 (iulie 20), para. 50.

31

(32)  https://rm.coe.int/16807482c6

32

(33)  A se vedea nota de subsol 5.

33

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/156 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/156

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA III)

[COM(2018) 465 final – 2018/0247 (COD)]

(2019/C 110/28)

| Raportor: | domnul Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Dimitris DIMITRIADIS

| Sesizare | Parlamentul European, 2.7.2018
  Comisia Europeană, 12.7.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 18.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 181/1/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 2.7.2018

Comisia Europeană, 12.7.2018

Consiliul Uniunii Europene, 18.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în secțiune

23.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

181/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de asistență pentru preaderare (IPA III) pentru perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | De asemenea, CESE salută declarația potrivit căreia IPA III ar trebui să plaseze performanța în centrul instrumentului, permițând astfel o mai bună orientare a alocării globale a fondurilor, care să reflecte angajamentele asumate de beneficiari și progresele înregistrate în direcția reformelor. Utilizarea indicatorilor de performanță va contribui la evaluarea globală a IPA III și este în conformitate cu recomandările anterioare pentru IPA II (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE are convingerea că instituirea instrumentului de asistență pentru preaderare este în conformitate cu noua strategie a Comisiei Europene pentru Balcanii de Vest intitulată „O perspectivă credibilă de aderare pentru Balcanii de Vest și un angajament sporit al UE în regiune”, publicată la 6 februarie 2018, și cele șase inițiative emblematice ale sale, care privesc diferite aspecte, de la consolidarea statului de drept și aprofundarea cooperării în materie de securitate și de migrație prin recurgerea la echipe comune de anchetă și la poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, și până la extinderea uniunii energetice a UE la Balcanii de Vest, reducerea tarifelor de roaming și introducerea unei rețele de comunicații în bandă largă în această regiune (2). Ea este, de asemenea, în conformitate cu politica de extindere a Uniunii Europene, în vederea unei posibile viitoare aderări a Turciei. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE își reafirmă poziția bazată pe articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, care prevede că orice stat european care aderă la valori precum demnitatea umană, libertatea, democrația, egalitatea, statul de drept și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor aparținând minorităților, și care se angajează să le promoveze, poate solicita să devină membru al Uniunii. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE salută faptul că valoarea de referință financiară prevăzută în proiectul de regulament privind IPA III pentru perioada 2021-2027 va fi, conform propunerii Comisiei Europene, de aproximativ 14,5 miliarde EUR. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | De asemenea, CESE salută faptul că 25 % din cheltuielile UE vor contribui la obiectivele din domeniul climei. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE salută faptul că IPA III introduce un grad mai mare de flexibilitate prin faptul că nu stabilește încă de la început alocările pentru parteneri. Cadrul de programare al IPA ar trebui să se bazeze pe nevoile în schimbare și să asigure un echilibru între previzibilitate și finanțarea bazată pe performanță. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE subliniază că observațiile formulate după evaluarea IPA II (3) la jumătatea perioadei și multe dintre recomandările anterioare ale CESE (4) ar trebui să fie adoptate în întregime, atât de către Comisia Europeană, cât și de țările candidate și potențial candidate. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază importanța asistenței pentru preaderare în promovarea reformelor economice și crearea unui mediu de afaceri favorabil și previzibil, în vederea încurajării antreprenoriatului, creării de întreprinderi și dezvoltării IMM-urilor, sporind astfel competitivitatea, creșterea economică și crearea de noi locuri de muncă decente. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE evidențiază importanța programelor de reformă economică (PER) și a implicării semnificative a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile în procesul de elaborare și punere în aplicare a acestor programe. CESE solicită să se aloce mai multe fonduri, inclusiv granturi organizatorice, pentru consolidarea capacităților partenerilor sociali și organizațiilor societății civile de a participa efectiv la aceste procese. Ar trebui încurajate îmbunătățirile în ceea ce privește calitatea și conținutul dialogului social în țările candidate și potențial candidate. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că finanțarea oferită de IPA III este importantă pentru integrarea economiilor din Balcanii de Vest în UE. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE consideră că progresul înregistrat de beneficiarii IPA în direcția reformelor este esențial pentru absorbție (între 64,3 % și 88,9 % pentru IPA II) și pentru exploatarea acestor fonduri și subliniază necesitatea consolidării unei culturi a cooperării între beneficiarii din Balcanii de Vest. Cazul Turciei este mult mai complicat și mai delicat. Finanțarea unei țări în care nu se poate scoate complet din discuție erodarea treptată a drepturilor civile impune prudență și aplicarea principiului condiționalității. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE subliniază necesitatea de a utiliza asistența pentru preaderare pentru a spori capacitatea administrației din țările candidate și potențial candidate, în scopul de a le pregăti pentru viitoarea utilizare a fondurilor structurale și pentru participarea la politica agricolă comună a UE (PAC). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | CESE are convingerea fermă că UE ar trebui să instituie mecanisme stricte și eficiente de monitorizare a distribuției asistenței pentru preaderare pentru toate țările candidate și potențial candidate. În special în cazul Turciei, ar trebui să se acorde mai multă atenție stopării întârzierilor cronice în diferite sectoare. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | CESE sugerează că punerea în aplicare a IPA III va trebui să fie accelerată, în special în primii ani, pentru a se evita restanțele structurale în ceea ce privește contractarea și punerea în aplicare și pentru a se absorbi treptat întârzierile actuale. Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită gestiunii indirecte cu beneficiarii. Evaluarea la jumătatea perioadei a arătat că, deși impactul în ceea ce privește responsabilizarea sporită este considerat pozitiv, performanța în materie de contractare a fost slabă și s-au înregistrat întârzieri mari în ceea ce privește punerea în aplicare, în special în Turcia. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | CESE subliniază că monitorizarea trebuie efectuată pe baza indicatorilor stabiliți în propunerea Comisiei Europene. Se vor defini indicatori de performanță relevanți, care vor fi incluși în cadrul de programare al IPA, iar destinatarilor fondurilor UE li se vor impune cerințe de raportare proporționale. Rapoartele privind extinderea vor fi luate ca punct de referință pentru evaluarea rezultatelor asistenței acordate prin IPA III. Sistemul de raportare cu privire la performanță ar trebui să asigure faptul că datele pentru monitorizarea punerii în aplicare și a rezultatelor sunt colectate în mod eficient, eficace și la timp. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | În opinia CESE, Comisia ar trebui să monitorizeze periodic acțiunile din cadrul instrumentului și să evalueze progresele înregistrate în direcția obținerii rezultatelor preconizate. Evaluările vor examina efectele pe teren ale instrumentului, pe baza indicatorilor și a obiectivelor relevante, și vor furniza o analiză detaliată a măsurii în care se poate considera că instrumentul este relevant, eficace și eficient, că oferă suficientă valoare adăugată europeană și că este coerent cu alte politici ale UE. Evaluările vor include concluziile desprinse, pentru identificarea eventualelor deficiențe/probleme sau a potențialului de a îmbunătăți acțiunile ori rezultatele acestora și de a contribui la maximizarea valorificării/impactului lor. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | CESE are convingerea fermă că trebuie să se stabilească criterii de referință și că cele mai bune practici trebuie diseminate în rândul țărilor candidate și potențial candidate pentru a îmbunătăți capacitatea acestora de a absorbi activ fonduri. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | CESE subliniază că noul proiect de regulament acordă, de asemenea, o importanță deosebită coordonării și cooperării sporite cu alți donatori și alte instituții financiare, inclusiv cu sectorul privat. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | CESE invită Comisia Europeană să analizeze potențialul unei perspective pe termen lung în punerea în aplicare. Aceasta va spori nivelul de previzibilitate și va reduce presiunea timpului, în special în cazul în care se acumulează întârzieri semnificative în perioada actuală. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | CESE consideră că este necesar să se îmbunătățească calitatea generală a documentelor (de lucru) utilizate pentru planificarea abordării sectoriale, precum și să se clarifice planificarea abordării sectoriale cu toate părțile relevante. În acest sens, recomandă, de asemenea, să se ia măsuri pentru îmbunătățirea capacității Comisiei Europene de a integra aspectele orizontale. Este nevoie, în general, de consolidarea capacităților tuturor instituțiilor implicate în asigurarea asistenței pentru preaderare, inclusiv de asigurarea unei utilizări proporționale a asistenței tehnice pentru sprijinirea acestor instituții în țările candidate și potențial candidate. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | CESE consideră că IPA III ar trebui să fie utilizat pentru a spori înțelegerea valorilor fundamentale ale UE, precum și în scopul de a promova valoarea adăugată a asistenței pentru preaderare în rândul cetățenilor din țările candidate și potențial candidate. Acest lucru ar trebui realizat prin intermediul programelor de granturi gestionate de delegațiile Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | CESE salută faptul că asistența pentru preaderare ar trebui să aibă legătură cu: (a) statul de drept; (b) buna guvernanță și drepturile fundamentale; (c) dezvoltarea socioeconomică; (d) adoptarea politicilor și a acquis-ului UE; (e) relațiile de bună vecinătate și reconciliere; și (f) cooperarea regională. |
| --- | --- |

1.23.

2.   Statul de drept, buna guvernanță și drepturile fundamentale

| 2.1. | CESE subliniază că există încă o mare divergență între standardele UE și cele prezente la nivelul tuturor țărilor candidate și potențial candidate. Situația în Turcia pare a fi mai dificilă decât înainte, mai ales după lovitura de stat eșuată din iulie 2016 și instituirea legii marțiale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE consideră că IPA III ar trebui să își continue investițiile în proiecte privind statul de drept care au ajutat țările să instituie organisme judiciare și de aplicare a legii solide și profesionale, independente și neinfluențate de factori externi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | CESE consideră, de asemenea, că ar trebui să se acorde un interes deosebit elaborării unui sistem eficient de protejare a frontierelor, de gestionare a fluxurilor de migrație, de prevenire a crizelor umanitare și de acordare de azil celor care au nevoie. Asistența tehnică din partea UE se poate dovedi foarte utilă pentru susținerea practicilor de bună guvernanță în aceste domenii. În plus, toate țările candidate și potențial candidate trebuie să dezvolte mecanisme pentru a preveni criminalitatea organizată și pentru a stopa terorismul și imigrația neregulamentară. Turcia ar trebui să se angajeze mai ferm să pună în aplicare acordul semnat cu UE la 28 martie 2016, menit să stopeze fluxul de migrație neregulamentară prin Turcia către Europa (5). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE subliniază că sectorul public al tuturor țărilor candidate și potențial candidate este afectat în continuare de probleme, cum ar fi clientelismul, lipsa de transparență, corupția și inegalitatea. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE este conștient că, în toate țările candidate și potențial candidate, minoritățile încă se confruntă cu numeroase probleme cauzate de comportamente și atitudini discriminatorii. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | CESE are convingerea fermă că, în cadrul asistenței pentru preaderare, ar trebui să se acorde prioritate inițiativelor de reformare și depolitizare a sectorului public, de promovare a transparenței și a răspunderii, de consolidare a e-guvernării și îmbunătățirii gestionării. În acest context, asistența pentru preaderare ar trebui utilizată pentru crearea de oportunități relevante în sensul implicării în elaborarea politicilor guvernamentale a unei palete cât mai largi posibil de organizații ale societății civile. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | CESE are convingerea fermă că societatea civilă ar trebui să fie recunoscută ca un agent important în asigurarea statului de drept și că, prin urmare, inițiativele societății civile ar trebui să fie prioritare în programele de asistență pentru preaderare. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | De asemenea, CESE consideră că instituțiile de finanțare care facilitează și promovează egalitatea și respectarea drepturilor civice ar trebui să constituie, de asemenea, o prioritate în cadrul asistenței pentru preaderare. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Dezvoltarea socioeconomică

| 3.1. | CESE recunoaște că nevoia de asistență financiară pentru acești parteneri este dovedită de persistența unor rate ridicate ale șomajului (de exemplu, 21,6 % în FYROM, 35,3 % în Kosovo (*1) pentru primul trimestru al anului 2018) și de recuperarea lentă a decalajului față de țările UE în ceea ce privește PIB-ul pe cap de locuitor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE este pe deplin conștient de faptul că sărăcia, rata ridicată a șomajului, economia informală, salariile scăzute, corupția, practicile ilegale, emigrarea lucrătorilor calificați și exodul creierelor îi afectează pe toți partenerii din Balcanii de Vest (6) și Turcia. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că, în toate țările partenere din Balcanii de Vest și în Turcia, rolul educației, inclusiv al accesului egal la sistemele de învățământ, este esențial pentru promovarea valorilor europene, cultivarea toleranței în relația cu minoritățile, consolidarea egalității dintre femei și bărbați, combaterea prejudecăților și consolidarea coeziunii sociale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră, de asemenea, că prin IPA III trebuie pusă în aplicare o „agendă pentru coeziune socială”, îmbunătățindu-se eficiența și eficacitatea sistemelor de învățământ și rezolvându-se, astfel, problema lipsei de competențe și a necorelării lor, precum și provocările existente pe piața muncii, care decurg din transformările digitale și tehnologice din economie. Intensificarea sprijinului financiar pentru programele de învățământ profesional și sistemele de ucenicie și învățare pe tot parcursul vieții, precum și implicarea mai strânsă a partenerilor sociali și a altor organizații ale societății civile, relevante pentru elaborarea programelor respective, ar putea contribui la abordarea neconcordanței de competențe de pe piața forței de muncă și la reducerea nivelurilor ridicate ale șomajului, precum și a numărului de locuri de muncă vacante neocupate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE subliniază importanța instituirii de mecanisme prin intermediul asistenței pentru preaderare pentru combaterea sărăciei și accesul la piața muncii, în special pentru tineri, femei și grupuri minoritare, prevenind astfel emigrarea și exodul creierelor. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE consideră că aprofundarea și extinderea dialogului social este o condiție sine qua non pentru dezvoltarea socioeconomică. Partenerii sociali trebuie să joace un rol important în conceperea și punerea în aplicare a politicilor. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE are convingerea fermă că dezvoltarea capacității de consolidare a stabilității macroeconomice și sprijinirea progresului către o economie de piață funcțională, capabilă să facă față presiunilor concurențiale și forțelor pieței în cadrul Uniunii, ar trebui să constituie o prioritate pentru toate țările candidate și potențial candidate în timpul distribuției asistenței pentru preaderare. O atenție deosebită trebuie însă acordată și nivelului de activitate al economiilor beneficiarilor IPA III. Nu ar trebui neglijate antreprenoriatul, activitățile independente, IMM-urile și microfinanțarea. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE solicită să se acorde o atenție deosebită îmbunătățirii orientării pieței din sectorul privat și competitivității întreprinderilor private prin distribuția asistenței pentru preaderare. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE consideră că subvențiile operaționale care acoperă cel puțin 36 de luni pentru OSC ar trebui puse la dispoziție în cadrul IPA III. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE consideră că impactul schemelor de refinanțare mici, dedicate organizațiilor societății civile din mediul rural/de la nivel local în cadrul IPA II, ar trebui să crească în continuare, în special prin implicarea mai strânsă a organizațiilor societății civile în toate etapele de planificare ale fiecăreia dintre schemele respective. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE subliniază necesitatea de a se oferi asistență prin intermediul instituțiilor de asistență pentru preaderare pentru facilitarea distribuției și tehnologiilor digitale, protejarea mediului și stabilirea celor mai înalte standarde de siguranță nucleară. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | De asemenea, CESE consideră că, în ceea ce privește obținerea asistenței pentru preaderare, ar trebui să se acorde prioritate formării unor instituții care să promoveze accesul egal al copiilor la educație, dezvoltarea învățământului profesional, îmbunătățirea calității învățământului superior și consolidarea învățării pe tot parcursul vieții, introducerea de mecanisme/instrumente pentru reglementarea relațiilor de muncă, de proceduri de negociere colectivă și de soluționare a conflictelor de muncă, precum și a unui dialog structurat între partenerii sociali. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Adoptarea politicilor și a acquis-ului UE

| 4.1. | CESE este conștient că există divergențe majore între standardele UE și cele care se aplică tuturor țărilor candidate și potențial candidate. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că ar trebui să se acorde importanță promovării alinierii standardelor, politicilor și practicilor țărilor candidate și potențial candidate la cele ale Uniunii, inclusiv a normelor privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE subliniază că, pe lângă armonizarea cu partea legislativă din acquis-ul comunitar, țările candidate și potențial candidate vor trebui să se familiarizeze și eventual să se alinieze la politicile în curs de dezbatere și de elaborare din cadrul UE, de exemplu Pilonul european al drepturilor sociale, la obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD) și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, precum și la cooperarea dintre statele membre ale UE cu privire la fluxurile de refugiați și migranți și la controlul integrat al frontierelor. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Relații de bună vecinătate și reconciliere

| 5.1. | Țările candidate și potențial candidate din Balcanii de Vest și Turcia sunt în continuare afectate de traumele provocate de războaie și conflicte, de ura etnică, de mișcările iredentiste și de conflictele înghețate care pot erupe din nou. Deși este necesar să se încurajeze ferm soluționarea celor mai presante chestiuni bilaterale înainte de aderarea acestor țări la UE, trebuie să se țină seama de faptul că, dacă se insistă să se găsească soluții la toate chestiunile nesoluționate, acest proces ar putea fi întârziat. Încurajarea reconstruirii relațiilor comerciale și a altor relații economice ale acestor țări ar putea contribui la soluționarea conflictelor și la creșterea economică. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE salută inițiativele adoptate de instituțiile publice din domeniul educației și al culturii, de mediul universitar și de organizațiile societății civile, care vizează reconcilierea, relațiile de bună vecinătate și adoptarea unei abordări critice a trecutului. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Astfel cum subliniază CESE, consolidarea capacităților organizațiilor societății civile și ale partenerilor sociali, inclusiv ale asociațiilor profesionale, și încurajarea creării de rețele la toate nivelurile în rândul organizațiilor din UE și al celor ale beneficiarilor ar trebui să faciliteze procesul de integrare. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE consideră că IPA III ar trebui să acorde finanțare OSC-urilor care vizează îmbunătățirea spațiului civic pentru angajament și participare. Sprijinul pentru infrastructura societății civile și platformele și rețelele regionale tematice ale societății civile ar trebui extins în cadrul IPA III. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Cooperarea regională

| 6.1. | Rețelele din sectorul energetic și cel al transporturilor ar trebui să constituie factori de dezvoltare și interconectivitate a regiunii. Astfel s-ar garanta că cetățenilor din țările candidate și potențial candidate din Balcanii de Vest și din Turcia li se oferă o idee clară despre beneficiile sociale, economice și de mediu ale aderării la UE. De exemplu, eficiența energetică și economisirea energiei sunt factori care generează activitate pentru întreprinderi și creează locuri de muncă ecologice, dar și tradiționale. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | CESE consideră că asistența pentru preaderare ar trebui să acorde prioritate instituțiilor și inițiativelor care creează legături între țările candidate și potențial candidate în domenii precum energia, comunicarea, digitalizarea, inovarea, transportul și protecția mediului. Cooperarea dintre orașele Kula din Bulgaria și Boljevac din Serbia, care au dorit să achiziționeze vehicule specializate, drone de supraveghere și echipamente de protecție personalizate pentru combaterea incendiilor forestiere, ar putea fi un exemplu de bună practică (7). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | CESE sprijină Tratatul de instituire a Comunității transporturilor, semnat de UE și țările candidate și potențial candidate din Balcanii de Vest la 12 iulie 2017, și încurajează părțile să continue dezvoltarea acestei comunități. În acest sens, Comisia Europeană, Banca Europeană de Investiții și partenerii din Balcanii de Vest ar trebui să își concentreze investițiile asupra conectării rețelei centrale TEN-T a UE la infrastructura din Balcanii de Vest. Prin urmare, devine necesar să se elaboreze un program comun, cu identificarea fondurilor disponibile și definirea unui calendar comun. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Îmbunătățirea infrastructurii va reduce costurile de transport și energie și va facilita realizarea de investiții majore în zonă, precum și comerțul intraregional. În plus, promovarea modernizării digitale și a reducerii treptate a taxelor de roaming în Balcanii de Vest vor contribui la dezvoltarea afacerilor, la creșterea productivității și la îmbunătățirea calității vieții. Cu toate acestea, lipsa infrastructurii nu reprezintă principalul obstacol în calea cooperării dintre partenerii din Balcanii de Vest. Ostilitățile din trecut și conflictele nerezolvate între aceștia au limitat domeniul de aplicare și conținutul cooperării. Această situație ar putea fi remediată parțial prin încurajarea proiectelor de cooperare transfrontalieră între beneficiarii IPA. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Mass-media și alte forme de comunicare ar trebui utilizate pentru a evidenția prezența și importanța activităților desfășurate de UE în țările candidate și potențial candidate. În plus, pe parcursul întregului proces de aderare la UE, ar trebui îmbunătățite capacitățile funcționarilor publici locali de a gestiona și pune în aplicare proiecte. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Observații specifice privind proiectul de regulament IPA III

| 7.1. | CESE consideră că propunerea se bazează pe realizările și concluziile desprinse din perioadele anterioare de programare și consideră că aceasta este capabilă să asigure îndeplinirea obiectivelor. Cu toate acestea, reiterează faptul că atât țările candidate, cât și cele potențial candidate sunt expuse unor provocări cu totul diferite comparativ cu statele membre și că, prin urmare, o flexibilitate mai mare este esențială. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | CESE sprijină pe deplin obiectivele declarate ale IPA III, dar dorește să sublinieze faptul că efectele directe sunt dificil de observat pe termen scurt. Prin urmare, recomandă ca valoarea adăugată a intervențiilor viitoare să fie evaluată atent în ceea ce privește gradul de implicare, ponderea politică și activitățile de sensibilizare, pentru majoritatea beneficiarilor. Este de apreciat faptul că sprijinul bugetar acordat în actuala perioadă de programare a fost un catalizator al schimbărilor instituționale și al dialogului politic consolidat în țările beneficiare (de exemplu, Serbia, Muntenegru și Albania). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Având în vedere situația dificilă a marii majorități a beneficiarilor, CESE recomandă să se asigure o simplificare suficientă în ceea ce privește stabilirea cerințelor privind documentele și să se acorde o atenție deosebită susținerii și asigurării responsabilizării beneficiarilor în ceea ce privește rezultatele. În acest scop, ar trebui continuate eforturile de a dezvolta un mod de gestionare indirectă cu țara beneficiară, însoțite de acțiuni de consolidare a capacităților, pentru a ajuta părțile interesate să se angajeze în mod constructiv în procesul general de programare. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | CESE consideră că este necesară consolidarea complementarității IPA III cu acțiunile finanțate în cadrul altor surse de finanțare din țările candidate și potențial candidate. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | CESE sugerează să se ia măsuri speciale în timpul procesului de negociere la nivel național în cadrul țărilor candidate și potențial candidate pentru stoparea întârzierilor cronice, a blocajelor și a ineficiențelor care au apărut în perioada actuală de programare. Desigur, ar trebui să se ia în considerare dimensiunea relativ limitată a fondurilor IPA comparativ cu bugetele naționale ale unora dintre beneficiari și necesitatea unui consens stabil între Comisia Europeană și instituțiile naționale ale acestora, fiind necesar ca aceste aspecte să stea la baza dialogului politic. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Bune practici

| 8.1. | Formulare standardizate pentru cereri: este necesară o simplificare suplimentară și, în special, unificarea în cadrul IPA, dar și în relațiile cu alți donatori și în lumina cerințelor legislației naționale. Există prea multe orientări și instrucțiuni – acestea ar putea fi grupate, aspectele specifice urmând să fie rezumate într-un capitol separat. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ar trebui îmbunătățite calificările, cunoștințele și competențele autorităților contractante, inclusiv cele ale organismelor de control/audit, în special în cazurile în care trebuie interpretat un anumit aspect și unde este nevoie de mai mult timp pentru formularea unui răspuns. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | În cadrul unora dintre programele de granturi, cerințele privind analiza mediului de desfășurare a proiectului, a situației din regiuni etc. sunt excesive și foarte dificil de pus în practică pentru solicitanții obișnuiți. Se poate adopta o abordare inversă. Administrațiile contractante pot angaja experți pentru a efectua astfel de analize și pentru a evalua cât de viabil este un proiect. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | O abordare mai simplă pentru solicitanți: dosarele de candidatură pot fi revizuite în prealabil sau consultate de responsabili din cadrul administrațiilor respective (sau furnizori de asistență tehnică); totodată, ar trebui să se acorde timp suplimentar pentru respectarea cerințelor administrative. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Modificările contractelor: ar trebui să se asigure flexibilitate și o prelucrare mai rapidă. De obicei, un program este definit pe o perioadă care variază între un an și doi ani, urmând unui proces îndelungat de depunere a candidaturilor; prin urmare, sunt necesare mijloace flexibile de modificare a contractelor. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Relații publice, branding și vizibilitate: s-ar putea simplifica și optimiza cerințele. În plus, trebuie să crească vizibilitatea proiectelor finanțate de UE. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | Fișele sectoriale și fișele de proiect privind valorile-țintă ale indicatorilor ar trebui modificate pentru a le sincroniza cu perioada reală de punere în aplicare. |
| --- | --- |

8.7.

| 8.8. | Contractele privind reformele sectoriale vor contribui la punerea în aplicare a reformelor politicilor și la obținerea rezultatelor sectoriale specifice. Exemple de măsuri care trebuie întreprinse în cadrul IPA III: implicarea personalului calificat în structura operațională; asigurarea unei asistențe tehnice adecvate și continue pentru structura operațională. Responsabilizarea partenerilor-cheie în ceea ce privește acest proces ar trebui îmbunătățită. Provocări în materie de programare: secvențierea contractelor din cadrul programului poate duce la încălcarea termenului contractual și, ulterior, pot apărea multe probleme în procesul de punere în aplicare. |
| --- | --- |

8.8.

| 8.9. | Riscurile potențiale identificate în perioada de raportare pentru IPA II au arătat că este nevoie de asigurarea angajamentului, precum și a cooperării și coordonării interministeriale eficiente, date fiind complexitatea intervențiilor și responsabilitățile partajate între instituțiile naționale specifice și având în vedere că reformele vizate sunt responsabilitatea mai multor sectoare guvernamentale diferite. |
| --- | --- |

8.9.

| 8.10. | Problemele legate de pregătirea pentru achiziții/contractare la nivel de proiect constau în principal în dificultăți în îndeplinirea condițiilor preliminare stabilite, provocări legate de secvențiere și de coordonarea cu alte proiecte/contracte conexe, dar și de lipsa capacității de pregătire în timp util a unei documentații de licitație de calitate. |
| --- | --- |

8.10.

| 8.11. | În ceea ce privește contractarea, principalele concluzii desprinse care ar trebui luate în considerare în continuare sunt: capacitatea insuficientă cauzată de fluctuațiile personalului din instituțiile beneficiare; calitatea scăzută a documentației transmise de beneficiari; lipsa de experiență specializată practică la nivel intern pentru proiectele complexe; necesitatea de a spori gradul de responsabilizare a părților interesate în legătură cu procesul; secvențierea dificilă a contractelor în cadrul programului, care poate duce la încălcarea contractului și/sau a termenului de punere în aplicare; îndeplinirea la timp a condițiilor preliminare etc. |
| --- | --- |

8.11.

| 8.12. | O problemă frecventă derivă din discrepanța dintre indicatorii incluși în fișele sectoriale/de proiect inițiale și valorile ulterioare, rezultate până la finalul perioadei de raportare aferente programului. De asemenea, calitatea și sfera de aplicare a indicatorilor sunt, în unele cazuri, inadecvate, ceea ce împiedică monitorizarea eficientă a punerii în aplicare a programului. |
| --- | --- |

8.12.

| 8.13. | Conținutul unora dintre contractele gestionate de autoritățile descentralizate depinde de rezultatele contractelor precedente, încheiate de autoritățile contractante centrale. Acesta este, prin urmare, un factor de risc în ceea ce privește respectarea calendarului procedurilor de licitație publică și al executării contractelor gestionate de autoritățile descentralizate. |
| --- | --- |

8.13.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizul CESE privind propunerile de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) și de instituire a Instrumentului european de vecinătate (JO C 11, 15.1.2013, p. 77).

1

(2)  Principiile de bază ale strategiei UE privind Balcanii de Vest au fost stabilite de Comisia Europeană la 6 februarie 2018, în comunicarea sa intitulată „O perspectivă credibilă de aderare pentru Balcanii de Vest și un angajament sporit al UE în regiune”, COM(2018) 65 final.

2

(3)  https://ec.europa.eu/europeaid/evaluation-instrument-pre-accession-assistance-ipa-ii-draft-report_en

3

(4)  A se vedea trimiterea de la nota de subsol 1.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/legislative-train/theme-towards-a-new-policy-on-migration/file-eu-turkey-statement-action-plan

5

(*1)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul și este conformă cu RCSONU 1244, precum și cu Avizul CIJ privind Declarația de independență a Kosovo.

*1

(6)  Avizul CESE pe tema „Coeziunea economică și socială și integrarea europeană a Balcanilor de Vest – provocări și priorități” (JO C 262, 25.7.2018, p. 15).

6

(7)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/3/2018/EN/C-2018-3051-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

7

---

| 22.3.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 110/163 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 110/163

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională și Instrumentul european pentru securitate nucleară

[COM(2018) 460 final – 2018/0243 (COD)]

(2019/C 110/29)

| Raportor: | Cristian PÎRVULESCU |
| --- | --- |

Raportor:

Cristian PÎRVULESCU

| Sesizare | Parlamentul European, 2.7.2018
  Comisia Europeană, 12.7.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 18.7.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| | Articolul 206 din Tratatul Euratom |
| | |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru relații externe |
| Data adoptării în secțiune | 23.11.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.12.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 539 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 176/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 2.7.2018

Comisia Europeană, 12.7.2018

Consiliul Uniunii Europene, 18.7.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Articolul 206 din Tratatul Euratom

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru relații externe

Data adoptării în secțiune

23.11.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.12.2018

Sesiunea plenară nr.

539

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

176/0/1

1.   Concluzii și recomandări

1.1.   Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională

| 1.1.1. | Comitetul Economic și Social European susține obiectivele generale și specifice ale propunerii și consideră că raționalizarea instrumentelor folosite în raport cu vecinătatea și țările terțe este bine-venită și utilă. UE trebuie să construiască o relație constructivă, realistă și pragmatică cu țările din vecinătate și cu țările terțe, pe baza unor valori fundamentale. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Comitetul remarcă determinarea Comisiei, a altor instituții europene și a statelor membre de a susține dezvoltarea societății civile, a democrației și a sistemelor de protecție a drepturilor omului, manifestă în propunerea de față. Funcționarea noului instrument consolidat ar trebui să urmărească, în toate etapele, de la planificare la monitorizare și evaluare, promovarea valorilor UE, printre care și statul de drept, integritatea, pluralismul, democrația și protecția drepturilor omului. În acest context, CESE îndeamnă Comisia Europeană să majoreze semnificativ resursele alocate drepturilor omului și democrației, precum și programelor tematice ale societății civile. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Comitetul sprijină obiectivul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, de a susține și promova valorile și interesele Uniunii la nivel mondial, respectând astfel obiectivele și principiile acțiunii sale externe. În comunicare se afirmă, de asemenea, că, la punerea în aplicare a prezentului regulament, se va asigura coerența cu alte domenii de acțiune externă și cu alte politici relevante ale UE, astfel cum este prevăzut în Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă (Agenda 2030). Aceasta implică luarea în considerare a impactului tuturor politicilor asupra dezvoltării durabile, la toate nivelurile: la nivel național, în UE, în alte țări și la nivel mondial. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Comitetul profită de această ocazie pentru a reaminti Uniunii Europene că Agenda 2030 are în vedere o lume în care, în funcție de diferitele niveluri de dezvoltare și capacități naționale, fiecare țară se bucură de o creștere economică susținută, favorabilă incluziunii și durabilă, de dezvoltare socială, inclusiv de locuri de muncă decente pentru toți, și de protecția mediului. Este vorba despre o lume în care democrația, buna guvernanță și statul de drept, dar și un mediu propice la nivel național și internațional sunt elemente esențiale pentru dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Această responsabilitate majoră, care constă în susținerea planului de acțiune al Agendei 2030, pus în slujba oamenilor, a planetei și a prosperității, necesită acordarea unei atenții sporite instrumentelor de sprijin, organizării și conectării lor la realitățile dificile ale politicii globale. Raționalizarea și unificarea instrumentelor folosite sunt un mare pas înainte spre o acțiune concentrată asupra priorităților și eficientă în raport cu obiectivele propuse. Nu de puține ori Uniunea Europeană este în situația de a acționa decisiv în sprijinul celor mai vulnerabile grupuri și persoane. Este o responsabilitate care trebuie continuată și asumată. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Țările din vecinătate și țările terțe se confruntă cu o serie de probleme majore, diverse și suprapuse. În condițiile actuale globale, în care reformele ce promovează democratizarea, stabilizarea politică și dezvoltarea economică par a fi în impas, este necesar ca Uniunea Europeană să nu renunțe la eforturile ei, ci dimpotrivă, să le întețească. Este important ca Uniunea Europeană să mențină un contact permanent cu guvernele țărilor din vecinătate și ale țărilor terțe, să le motiveze și să le încurajeze să coopereze responsabil. Relația de parteneriat cu aceste guverne trebuie să fie solidă, asertivă și orientată ferm către îmbunătățirea condițiilor de viață ale cetățenilor din țările respective. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Comitetul susține ideea ca UE să acționeze proactiv până în 2030, pentru a ajuta la eradicarea sărăciei și a foametei, pentru a combate inegalitățile din fiecare țară și dintre țări, pentru a construi societăți pașnice, echitabile și favorabile incluziunii, pentru a proteja drepturile omului și a promova egalitatea de gen și emanciparea femeilor și a fetelor, precum și pentru a asigura o protecție durabilă a planetei și a resurselor sale naturale. |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Comitetul consideră că, în prezenta propunere, sunt bine-venite reducerea sarcinii administrative care grevează asupra instituțiilor UE și a statelor membre, precum și concentrarea în mai mare măsură pe obiectivele politice și pe angajamentul față de partenerii externi. Comitetul salută și sprijină progresele semnificative prezentate în propunere: o mai mare simplificare și flexibilitate și o mai bună monitorizare a rezultatelor. |
| --- | --- |

1.1.8.

| 1.1.9. | Comitetul salută extinderea competențelor bugetare și de control ale Parlamentului European prin includerea în bugetul UE a activităților finanțate în prezent prin Fondul european de dezvoltare (FED). |
| --- | --- |

1.1.9.

| 1.1.10. | Comitetul încurajează Comisia Europeană să se bazeze pe câștigurile și progresele realizate cu ajutorul instrumentelor anterioare. De exemplu, Instrumentul pentru democrație și drepturile omului a recunoscut toate drepturile economice, sociale și culturale și a promovat dialogul social (1). Organizațiile societății civile care luptă pentru libertate, democrație, drepturile omului și procese electorale corecte au beneficiat de susținere, în pofida atitudinii ostile a unor guverne. Acest angajament ar trebui menținut și dezvoltat. |
| --- | --- |

1.1.10.

| 1.1.11. | Comitetul subliniază importanța proceselor democratice și electorale din țările din vecinătate și din țările terțe și încurajează Comisia Europeană să acorde prioritate dezvoltării unor instituții electorale puternice și independente. Instituțiile UE ar trebui să colaboreze îndeaproape cu Comisia de la Veneția, Consiliul Europei, OSCE și rețelele de experți electorali, astfel încât sprijinul lor crucial în favoarea unor procese electorale corecte și solide să se concretizeze. |
| --- | --- |

1.1.11.

| 1.1.12. | CESE încurajează statele membre să coopereze pe deplin, în temeiul relației lor de lungă durată cu țările vecine și țările terțe, pentru a consolida rezultatele funcționării instrumentului. |
| --- | --- |

1.1.12.

| 1.1.13. | Comitetul sprijină recomandările formulate în avizul Comitetului Regiunilor, încurajând, de asemenea, Comisia să se asigure că părțile interesate relevante, printre care se numără autoritățile locale și regionale, sunt întotdeauna consultate așa cum se cuvine și au acces în timp util la informații relevante, care să le permită să joace un rol important în elaborarea și punerea în aplicare a programelor și în procesul de monitorizare aferent. Comitetul subliniază și faptul că ar trebui ca, la nivel subnațional, democrația să facă parte din principiile directoare, deoarece nivelul local și regional este acela la care cetățenii pot avea contact nemijlocit cu procesul democratic. |
| --- | --- |

1.1.13.

1.2.   Instrumentul european pentru securitate nucleară

| 1.2.1. | În ceea ce privește Instrumentul european pentru securitate nucleară, după catastrofa nucleară de la Fukushima, a devenit cum nu se poate mai clar că problemele și riscurile asociate utilizării energiei nucleare au un caracter global. Din păcate, propunerea nu dă răspuns, la nivel strategic și politic, cererii legitime formulate de cetățeni, societatea civilă și sectorul de afaceri, privind planificarea pe termen lung în sectorul energiei nucleare. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Comitetul salută intenția Comisiei de a desfășura în domeniul nuclear activități în conformitate cu politica de dezvoltare și de cooperare internațională în materie de sănătate, agricultură și industrie și de a pune în aplicare proiecte sociale care să se ocupe de consecințele unui eventual accident nuclear. Cu toate acestea, nu este clar cum vor permite bugetul disponibil și structurile instituționale existente concretizarea acestei intenții. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Rolul Agenției Internaționale pentru Energie Atomică este esențial, iar aceasta ar trebui să își asume responsabilitatea pentru asigurarea transparenței și a avertizării timpurii în ceea ce privește dezvoltarea de noi centrale nucleare în întreaga lume. UE ar trebui să coopereze pe deplin cu instituțiile și organizațiile internaționale, pentru promovarea securității nucleare. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Trebuie reînnoite eforturile depuse, astfel încât să existe certitudinea faptului că siturile existente și planificate în vecinătatea Europei operează cu standarde ridicate de transparență și securitate. CESE îndeamnă toate statele membre să sprijine acest obiectiv și să considere securitatea nucleară un aspect esențial al relațiilor bilaterale și multilaterale cu țările partenere. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | Având în vedere provocările globale majore legate de energia nucleară și prezența unui număr mare de situri nucleare în vecinătate, Comitetul consideră că pachetul financiar prevăzut pentru punerea în aplicare a acestui regulament în perioada 2021-2027, în valoare de 300 de milioane EUR în prețuri curente, este absolut insuficient. |
| --- | --- |

1.2.5.

2.   Observații generale

2.1.   Contextul propunerii privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională

| 2.1.1. | Comunicarea stabilește principalele priorități și cadrul bugetar general pentru programele de acțiune externă ale UE din cadrul rubricii „Vecinătate și întreaga lume”, inclusiv instituirea Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Prin intermediul prezentei propuneri, UE va continua să joace un rol activ în domenii precum promovarea drepturilor omului, prosperitatea, stabilizarea, dezvoltarea, securitatea, combaterea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare, comerțul, combaterea schimbărilor climatice și protecția mediului, printre altele. UE va putea însă să facă acest lucru într-un mod mai cuprinzător, oferind, în același timp, mai multă flexibilitate pentru transferul de resurse acolo unde sunt necesare, având în vedere schimbările survenite în context internațional. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Prezenta propunere prevede un cadru favorabil, prin care pot să fie puse în aplicare politicile în materie de acțiune externă și să fie respectate obligațiile internaționale. Printre obligațiile internaționale se numără Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Agenda de acțiune de la Addis Abeba, Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscurilor de dezastre în perioada 2015-2030 și Rezoluția 2282 (2016) a Consiliului de Securitate al ONU privind menținerea păcii. În interiorul UE, cadrul de politică include dispozițiile tratatului referitoare la acțiunea externă, care sunt expuse mai în detaliu în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a UE, noul Consens european privind dezvoltarea, Parteneriatul reînnoit UE-Africa și politica europeană de vecinătate revizuită, printre alte documente de politică. De asemenea, regulamentul va constitui cadrul de punere în aplicare a parteneriatului care va succeda actualului Acord de la Cotonou, care instituie o asociere și un parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | În urma evaluării impactului s-a ajuns la concluzia că majoritatea instrumentelor, în afară de cele cu un caracter foarte specific, cum ar fi ajutorul umanitar cu principiul neutralității care îi este asociat, ar putea fuziona într-un singur instrument. Astfel, sunt vizate următoarele instrumente: Regulamentul comun de punere în aplicare, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare, Fondul european de dezvoltare, Fondul european pentru dezvoltare durabilă, mandatul de acordare a împrumuturilor externe, Instrumentul european de vecinătate, Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului, fondul de garantare, Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace și Instrumentul de parteneriat. Instrumentele care ar trebui să rămână separate sunt: Instrumentul de asistență pentru preaderare; ajutorul umanitar; bugetul politicii externe și de securitate comune; țările și teritoriile de peste mări, inclusiv Groenlanda; mecanismul de protecție civilă al Uniunii; sistemul de voluntari ai UE pentru ajutor umanitar; sprijinul acordat comunității cipriote turce; rezerva pentru ajutoare de urgență și noul Instrument european pentru pace. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Raționalizarea mai multor instrumente, în vederea regrupării lor într-un singur instrument cuprinzător, va oferi ocazia de a raționaliza sistemele de gestionare și de supraveghere a acestora, reducând astfel sarcina administrativă care revine instituțiilor UE și statelor membre. În loc să se concentreze pe mai multe procese de programare, dezbaterile s-ar axa mai curând pe obiectivele politice și pe angajamentul față de partenerii externi. În plus, acțiunile care primesc finanțări cumulative din diferite programe ale Uniunii sunt auditate o singură dată, auditul respectiv acoperind toate programele implicate și normele aplicabile fiecăruia. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Simplificarea nu presupune reducerea nivelului de control sau de răspundere. Echilibrul interinstituțional s-ar menține pe deplin. Din contră, competențele bugetare și de control ale Parlamentului European ar fi extinse prin includerea în bugetul UE a activităților finanțate în prezent prin Fondul european de dezvoltare. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Pachetul financiar este compus din:






  (a) | suma de 68 000 de milioane EUR pentru programele geografice:






  — | cel puțin 22 000 de milioane EUR pentru vecinătatea UE; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.7.

(a)

suma de 68 000 de milioane EUR pentru programele geografice:

—

cel puțin 22 000 de milioane EUR pentru vecinătatea UE;

| — | cel puțin 32 000 de milioane EUR pentru Africa Subsahariană; |
| --- | --- |

—

cel puțin 32 000 de milioane EUR pentru Africa Subsahariană;

| — | 10 000 de milioane EUR pentru Asia și Pacific; |
| --- | --- |

—

10 000 de milioane EUR pentru Asia și Pacific;

| — | 4 000 de milioane EUR pentru America și zona Caraibilor; |
| --- | --- |

—

4 000 de milioane EUR pentru America și zona Caraibilor;

| (b) | suma de 7 000 de milioane EUR pentru programele tematice:






  — | 1 500 de milioane EUR pentru drepturile omului și democrație; |
| --- | --- | --- |

(b)

suma de 7 000 de milioane EUR pentru programele tematice:

—

1 500 de milioane EUR pentru drepturile omului și democrație;

| — | 1 500 de milioane EUR pentru organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

—

1 500 de milioane EUR pentru organizațiile societății civile;

| — | 1 000 de milioane EUR pentru stabilitate și pace; |
| --- | --- |

—

1 000 de milioane EUR pentru stabilitate și pace;

| — | 3 000 de milioane EUR pentru provocările globale; |
| --- | --- |

—

3 000 de milioane EUR pentru provocările globale;

| (c) | 4 000 de milioane EUR pentru acțiunile de răspuns rapid. |
| --- | --- |

(c)

4 000 de milioane EUR pentru acțiunile de răspuns rapid.

| 2.1.8. | Rezerva pentru provocările și prioritățile emergente, în valoare de 10 200 de milioane EUR, majorează sumele menționate la articolul 6 alineatul (2), în conformitate cu articolul 15. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Țările cu cea mai mare nevoie de asistență, în special țările cel mai puțin dezvoltate, țările cu venituri mici și țările aflate în situații de criză, post-criză, de fragilitate și de vulnerabilitate, inclusiv statele insulare mici în curs de dezvoltare, au prioritate în procesul de alocare a resurselor. |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Programele pentru stabilitate și pace și pentru drepturile omului și democrație, precum și acțiunile de răspuns rapid sunt deschise entităților din toate țările datorită interesului Uniunii de a dispune de oferta cea mai largă cu putință, având în vedere dimensiunea globală a acțiunilor, circumstanțele dificile în care se furnizează asistență și necesitatea de a acționa rapid. Organizațiile internaționale sunt, de asemenea, eligibile. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | Noul Consens european privind dezvoltarea (denumit în continuare „Consensul”), semnat la 7 iunie 2017, oferă cadrul pentru abordarea în comun a politicii de cooperare pentru dezvoltare de către Uniune și statele sale membre pentru a pune în aplicare Agenda 2030 și Agenda de acțiune de la Addis Abeba. Eradicarea sărăciei, combaterea discriminării și a inegalităților, principiul de a nu lăsa pe nimeni în urmă și consolidarea rezilienței se află în centrul politicii de cooperare pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | În special, după cum s-a convenit în Consens, se preconizează că acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament vor contribui pentru ca un procent de 20 % din asistența oficială pentru dezvoltare finanțată în temeiul prezentului regulament să fie alocat incluziunii sociale și dezvoltării umane, inclusiv egalității de gen și capacitării femeilor. |
| --- | --- |

2.1.12.

| 2.1.13. | Pentru a asigura faptul că resursele ajung acolo unde sunt cele mai mari nevoi, în special la țările cel mai puțin dezvoltate și la țările în situații de fragilitate și conflict, prezentul regulament ar trebui să contribuie la atingerea obiectivului colectiv de a consacra 0,20 % din venitul național brut al Uniunii țărilor cel mai puțin dezvoltate, în perioada la care se referă Agenda 2030. |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Prezentul regulament ar trebui să reflecte necesitatea de a se concentra asupra priorităților strategice, atât din punct de vedere geografic (vecinătatea UE și Africa, precum și țările fragile și care au cea mai mare nevoie de ajutor), cât și din punct de vedere tematic (securitatea, migrația, schimbările climatice și drepturile omului). |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Politica europeană de vecinătate, astfel cum a fost revizuită în 2015, vizează stabilizarea țărilor din vecinătatea UE și consolidarea rezilienței lor, în special prin acordarea unei ponderi similare celor trei dimensiuni ale dezvoltării durabile: economică, socială și de mediu. Pentru a-și atinge obiectivul, politica europeană de vecinătate revizuită s-a axat pe patru domenii prioritare: buna guvernanță, democrația, statul de drept și drepturile omului, cu un accent deosebit pe sporirea sprijinului acordat societății civile; dezvoltarea economică; securitatea; migrația și mobilitatea, inclusiv abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutării forțate a populației. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | În timp ce democrația și drepturile omului, inclusiv egalitatea de gen și capacitarea femeilor, ar trebui să fie luate în considerare în cursul punerii în aplicare a prezentului regulament, asistența acordată de Uniune în cadrul programelor tematice pentru drepturile omului și democrație și pentru organizațiile societății civile ar trebui să joace un rol complementar și suplimentar specific, în virtutea naturii sale globale și a faptului că nu este dependentă de acordul guvernelor și autorităților publice din țările terțe vizate. |
| --- | --- |

2.1.16.

| 2.1.17. | Organizațiile societății civile ar trebui să cuprindă o gamă largă de actori cu roluri și mandate diferite, printre care se numără toate structurile nestatale, non-profit, nepartizane și non-violente, în cadrul cărora oamenii se organizează pentru a urmări obiective și idealuri comune, indiferent de natura lor: politice, culturale, sociale sau economice. Acționând de la nivel local până la nivel național, regional și internațional, ele cuprind organizații urbane și rurale, formale și informale. |
| --- | --- |

2.1.17.

| 2.1.18. | Prezentul regulament ar trebui să permită Uniunii să răspundă provocărilor, necesităților și oportunităților legate de migrație, în complementaritate cu politica Uniunii privind migrația și cu angajamentul său legat de Agenda 2030. Acest angajament (ODD 10.7) recunoaște contribuția pozitivă a migranților la creșterea favorabilă incluziunii și la dezvoltarea durabilă; admite că migrația internațională este o realitate multidimensională, de o importanță majoră pentru dezvoltarea țărilor de origine, de tranzit și de destinație, necesitând răspunsuri coerente și cuprinzătoare; se angajează la cooperare la nivel internațional pentru a asigura o migrație sigură, ordonată și periodică, cu respectarea deplină a drepturilor omului și a tratamentului uman al migranților – indiferent de statutul lor –, al refugiaților și al persoanelor strămutate. O astfel de cooperare ar urma să consolideze și reziliența comunităților care găzduiesc refugiați. |
| --- | --- |

2.1.18.

2.2.   Observații specifice

| 2.2.1. | Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) oferă o bază adecvată pentru sporirea coerenței dintre politicile interne și cele externe, iar Comitetul consideră că punerea accentului pe ODD 16.3, 16.6 și 16.7, pe promovarea democrației, a statului de drept, a unor instituții transparente și a unui proces decizional participativ și reprezentativ sunt importante pentru unificarea eforturilor și orientarea lor strategică. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Noul instrument are avantajul de a promova coerența măsurilor și acțiunilor externe, care ar trebui încurajată atât la nivelul guvernanței europene a instrumentului, cât și la nivelul țărilor din vecinătate și țărilor terțe. Administrațiile acestor țări, de la nivel central și local, nu au același nivel de pregătire pentru coordonarea și implementarea programelor. Este recomandabil să se instituie forme de coordonare a diverselor activități la nivelul fiecărui guvern, cu asistență din partea UE și cu sprijinul și participarea societății civile și a actorilor sociali. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Diversitatea provocărilor și a nevoilor din țările partenere reclamă procese de planificare consolidate pentru fiecare țară în parte. Acest lucru este recunoscut în mijloacele de punere în aplicare ale Agendei 2030 și în ODD 17, care prevede că „amploarea și obiectivele ambițioase ale noii agende necesită un parteneriat global reînnoit, care să asigure punerea ei în aplicare. Acest parteneriat va funcționa în spiritul solidarității globale. El va facilita un angajament activ la nivel mondial, de sprijinire a realizării tuturor țintelor și obiectivelor, aducând laolaltă guvernele, sectorul privat, societatea civilă și alți actori, și mobilizând toate resursele disponibile”. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Comitetul consideră că ar trebui stabilit un astfel de proces, menit să genereze un plan integrat pentru fiecare țară, care să facă obiectul consensului politic și să fie prioritar la nivel administrativ. Acest plan va asigura în practică sinergiile și complementaritățile și va servi la identificarea acțiunilor și impactului sprijinului european în țările partenere. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Comitetul consideră că ar trebui să devină prioritare eforturile de simplificare a procedurilor administrative și financiare, astfel încât să fie mult înlesnit accesul organizațiilor societății civile și al autorităților locale la sprijinul financiar european. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Comitetul susține poziția conform căreia cuantumul alocat acțiunii externe nu ar trebui să fie mai mic decât suma cuantumurilor aferente Fondului european de dezvoltare și celorlalte instrumente de finanțare externă, luate împreună. De asemenea, este de acord cu transferul mecanismelor de flexibilitate ale FED către bugetul UE. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | CESE atrage atenția asupra importanței ODD 16 și, mai ales, a structurii de guvernanță a noului instrument și a procedurilor decizionale din cadrul său. În calitate de structură reprezentativă a societății civile organizate europene, cu expertiză și legături în numeroase țări din vecinătate și țări terțe, Comitetul se oferă să colaboreze în cadrul acestui instrument, în toate fazele realizării acțiunilor și proiectelor sale. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Comitetul dorește ca înlocuirea actualului Instrument european pentru democrație și drepturile omului, care sprijină ODD 16 și, în special, intervențiile în domeniile drepturilor omului, libertăților fundamentale și democrației în țările terțe, să nu afecteze în niciun fel acoperirea și structura acestora, ci mai mult, să le potențeze. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Comitetul apreciază că este nevoie urgentă de acțiune la nivel național și internațional pentru combaterea schimbărilor climatice și susține obiectivul Uniunii de a consacra cel puțin 25 % din bugetul său în acest scop. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Comitetul dorește să reitereze declarația din Agenda 2030 privind interconexiunile dintre ODD și natura lor integrată, care sunt de o importanță crucială în garantarea îndeplinirii obiectivului acestei agende. Recomandăm crearea de programe transversale, care să cuprindă mai multe arii relevante de acțiune și să fie capabile să ducă la rezultate concrete la nivelul țărilor terțe. De exemplu, schimbările climatice afectează activitățile agricole în Africa Subsahariană. Imposibilitatea de a desfășura astfel de activități duce la destrămarea comunităților și constituie un motiv major al migrației către Europa. De fapt, acești oameni pot fi considerați „refugiați ai climei”, pentru care este necesară o intervenție complexă, al cărei pilon principal ar trebui să fie oprirea deșertificării, precum și introducerea unor programe de sprijin atât pentru cei aflați în situație de risc, cât și pentru cei care au decis să migreze. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Țările terțe care sunt și țări de origine ale migranților și refugiaților ar trebui să fie asistate pentru a-și îmbunătăți capacitățile și infrastructura economică și ajutate în confruntarea cu cele mai mari provocări – economice, politice, sociale și legate de mediu. Instrumentul ar trebui să abordeze cauzele profunde ale migrației, în special în ceea ce privește refugiații, și să utilizeze în mod strategic resursele existente pentru promovarea păcii, stabilității, democrației și prosperității în țările partenere. |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | Comitetul observă că 10 % din pachetul financiar al UE ar urma să fie alocat pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutării forțate și pentru a sprijini gestionarea și guvernanța migrației, inclusiv pentru protecția drepturilor refugiaților și migranților, în contextul obiectivelor prezentului regulament. Comitetul profită de acest prilej pentru a reaminti UE și statelor sale membre necesitatea respectării obligațiilor internaționale în ceea ce privește migranții. |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | Ca și în cazul procesului de planificare menționat mai sus, pentru monitorizarea, evaluarea și raportarea aferentă implementării Regulamentului, Comitetul recomandă includerea unei perspective pentru fiecare țară în parte. Gruparea acțiunilor și indicatorilor în funcție de țară ar putea ajuta la identificarea sinergiilor și complementarităților sau a lipsei acestora, precum și a alinierii lor la obiectivele fundamentale ale politicii Uniunii. |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | La nivel de principii generale, Comitetul încurajează Comisia Europeană să se asigure în toate cazurile că părțile interesate relevante din țările partenere, inclusiv organizațiile societății civile și autoritățile locale, sunt consultate în mod adecvat și au acces în timp util la informații relevante, care să le permită să joace un rol semnificativ în procesele de elaborare, de punere în aplicare și de monitorizare conexă a programelor. |
| --- | --- |

2.2.14.

| 2.2.15. | În opinia Comitetului, aplicarea principiul asumării responsabilității în raport cu țările partenere este bine-venită, iar utilizarea sistemelor țărilor partenere pentru punerea în aplicare a programelor este, de asemenea, calea de urmat. Trebuie totuși precizat că aceste sisteme pot fi utilizate doar dacă se asigură condiții corespunzătoare și există garanții credibile privind eficiența, integritatea și imparțialitatea lor. |
| --- | --- |

2.2.15.

| 2.2.16 | . În ceea ce privește programarea geografică și stabilirea unui cadru de cooperare specific și adaptat, Comitetul recomandă Comisiei Europene să ia în considerare nu numai indicatorii naționali, ci să se concentreze și asupra comunităților definite teritorial, care riscă să fie ignorate. În multe cazuri, comunitățile rurale și cele îndepărtate de capitale și centrele urbane se regăsesc într-o stare critică de precaritate și vulnerabilitate. Acestea trebuie să devină în primul rând vizibile și să fie luate în considerare în procesul de planificare. |
| --- | --- |

2.2.16

| 2.2.17. | Programarea geografică trebuie să ia în considerare și situația grupurilor și comunităților neteritoriale care se pot confrunta cu probleme serioase, de exemplu, în ceea ce îi privește pe tineri, persoanele vârstnice, persoanele cu dizabilități și alte categorii. |
| --- | --- |

2.2.17.

2.3.   Contextul propunerii – Instrumentul european pentru securitate nucleară

| 2.3.1. | Obiectivul noului Instrument european pentru securitate nucleară este de a promova instituirea unor standarde eficace și eficiente de securitate nucleară în țările terțe, în conformitate cu articolul 206 din Tratatul Euratom, pe baza experienței dobândite în cadrul activităților legate de securitatea nucleară desfășurate în cadrul Comunității Euratom. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Obiectivul prezentului regulament este de a completa activitățile de cooperare din domeniul nuclear care sunt finanțate în temeiul [Regulamentului privind IVCDCI], în special pentru a sprijini promovarea unui nivel ridicat de securitate nucleară și de radioprotecție, precum și aplicarea unor garanții eficace și eficiente asupra materialelor nucleare în țările terțe, pe baza activităților din cadrul Comunității și în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament. Prezentul regulament vizează în special:






  (a) | promovarea unei culturi a securității nucleare eficace și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție, precum și îmbunătățirea continuă a securității nucleare; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

(a)

promovarea unei culturi a securității nucleare eficace și punerea în aplicare a celor mai înalte standarde de securitate nucleară și de radioprotecție, precum și îmbunătățirea continuă a securității nucleare;

| (b) | gospodărirea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, precum și dezafectarea și reabilitarea fostelor amplasamente și instalații nucleare; |
| --- | --- |

(b)

gospodărirea responsabilă și în condiții de siguranță a combustibilului uzat și a deșeurilor radioactive, precum și dezafectarea și reabilitarea fostelor amplasamente și instalații nucleare;

| (c) | instituirea unor sisteme de garanții nucleare eficiente și eficace. |
| --- | --- |

(c)

instituirea unor sisteme de garanții nucleare eficiente și eficace.

| 2.3.3. | Acțiunile finanțate în temeiul prezentei propuneri ar trebui să fie coerente și complementare cu cele desfășurate în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională referitoare la activitățile nucleare, în cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare, al Deciziei privind țările și teritoriile de peste mări, al politicii externe și de securitate comune și al Instrumentului european pentru pace, nou propus, care este finanțat în afara bugetului UE. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Industria nucleară a UE își desfășoară activitatea pe o piață globală în valoare de 3 000 de miliarde EUR până în 2050 și oferă în mod direct locuri de muncă pentru jumătate de milion de persoane. 129 de reactoare nucleare sunt în funcțiune în 14 state membre, iar în 10 dintre acestea este planificată construirea de noi reactoare. UE dispune de cele mai avansate standarde obligatorii din punct de vedere juridic pentru securitatea nucleară la nivel mondial, iar întreprinderile europene sunt puternic implicate în producția globală de combustibili nucleari [Comunicatul de presă al CESE intitulat „CESE îndeamnă UE să adopte o strategie nucleară mai cuprinzătoare (PINC)”, nr. 58/2016, 22.9.2016]. |
| --- | --- |

2.3.4.

2.4.   Observații specifice

| 2.4.1. | Comitetul salută faptul că propunerea se prezintă sub forma unui regulament, care asigură aplicarea sa uniformă, caracterul obligatoriu în toate elementele sale și aplicabilitatea sa directă. Uniunea și Comunitatea sunt în măsură să completeze activitățile statelor membre legate de gestionarea unor situații potențial periculoase sau în cazul unor intervenții deosebit de costisitoare și poartă această răspundere. După cum se arată în propunere, în anumite domenii, în care statele membre nu sunt active, Uniunea și Comunitatea rămân principalii și, uneori, singurii actori care intervin. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | După catastrofa nucleară de la Fukushima, a devenit cum nu se poate mai clar că problemele și riscurile asociate utilizării energiei nucleare au un caracter global. UE are un profil unic, care o face să devină unul dintre principalii actori responsabili, ce pot oferi soluții în efortul global de asigurare atât a securității nucleare, cât și a unor tehnologii energetice nepoluante. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.4.3. | Din păcate, propunerea nu dă răspuns, la nivel strategic și politic, cererii legitime formulate de cetățeni, societatea civilă și sectorul de afaceri, privind planificarea pe termen lung în sectorul energiei nucleare. Nu este clar în ce mod își va utiliza UE resursele pentru a aborda principalele provocări în materie de energie nucleară, în contextul preocupărilor și al necesităților în creștere în materie de energie curată și la prețuri accesibile, în Uniune și în lume. |
| --- | --- |

2.4.3.

| 2.4.4. | Rolul Agenției Internaționale pentru Energie Atomică este esențial, iar aceasta ar trebui să își asume responsabilitatea pentru asigurarea transparenței și a avertizării timpurii în ceea ce privește dezvoltarea de noi centrale nucleare în întreaga lume. UE ar trebui să coopereze pe deplin cu instituțiile și organizațiile internaționale, pentru promovarea securității nucleare. |
| --- | --- |

2.4.4.

| 2.4.5. | UE ar trebui să promoveze în mod activ cele mai înalte standarde de securitate nucleară și să se asigure că cele mai avansate proceduri europene, cele mai bune practici și tehnologii sunt promovate la nivel mondial, cu scopul de a se asigura că instalațiile și reactoarele nou planificate sunt sigure. |
| --- | --- |

2.4.5.

| 2.4.6. | Trebuie reînnoite eforturile depuse, astfel încât să existe certitudinea faptului că siturile existente și planificate în vecinătatea Europei operează cu standarde ridicate de transparență și securitate. CESE îndeamnă toate statele membre să sprijine acest obiectiv și să considere securitatea nucleară drept un aspect esențial al relațiilor bilaterale și multilaterale cu țările partenere. |
| --- | --- |

2.4.6.

| 2.4.7. | CESE este în continuare de părere că, în propunerea sa de program cu caracter informativ (PINC) privind obiectivele de producție și investițiile în domeniul energiei nucleare (2), Comisia Europeană nu a analizat problemele presante reprezentate de competitivitatea energiei nucleare și de contribuția sa la securitatea aprovizionării și la realizarea obiectivelor în materie de schimbări climatice și de reducere a emisiilor de dioxid de carbon și nici chestiunea transparenței și a pregătirii pentru situații de urgență. |
| --- | --- |

2.4.7.

| 2.4.8. | Comitetul salută intenția Comisiei de a asigura coerența și complementaritatea cu Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională, inclusiv prin punerea în aplicare în domeniul nuclear a unor activități care vin în completarea obiectivelor mai ample ale instrumentului menționat, în special utilizările în scopuri pașnice ale energiei nucleare, în conformitate cu politica de dezvoltare și de cooperare internațională în materie de sănătate, agricultură și industrie, și prin punerea în aplicare a unor proiecte sociale care să se ocupe de consecințele unui eventual accident nuclear. Cu toate acestea, nu este clar cum vor permite bugetul disponibil și structurile instituționale existente concretizarea acestei intenții. |
| --- | --- |

2.4.8.

| 2.4.9. | Având în vedere provocările globale majore legate de energia nucleară și prezența unui număr mare de situri nucleare în vecinătate, Comitetul consideră că pachetul financiar prevăzut pentru punerea în aplicare a acestui regulament în perioada 2021-2027, în valoare de 300 de milioane EUR în prețuri curente, este absolut insuficient. |
| --- | --- |

2.4.9.

Bruxelles, 12 decembrie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); raportor: domnul Iuliano (JO C 182, 4.8.2009, p. 13); Avizul Comitetului Economic și Social European privind instrumentul de finanțare a cooperării pentru dezvoltare al Uniunii Europene: rolul societății civile organizate și al partenerilor sociali; raportor: domnul Iuliano (JO C 44, 11.2.2011, p. 123).

1

(2)  Comitetul Economic și Social European – Avizul pe tema „Program nuclear cu caracter informativ”; raportor: Brian Curtis; adoptat la 22 septembrie 2016 (JO C 487, 28.12.2016, p. 104).

2

---