# Úradný vestník C 62/15.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 62 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6215. februára 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 62

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6215. februára 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 538. plenárne zasadnutie EHSV, 17. 10. 2018 – 18. 10. 2018 |
| 2019/C 62/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Výzvy a priemyselné zmeny v oblasti leteckého a kozmického priemyslu EÚ | 1 |
| 2019/C 62/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Európsky pakt financie – klíma (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 8 |
| 2019/C 62/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Strategický vývoj priemyselnej politiky do roku 2030 s cieľom posilniť konkurencieschopnosť a rozmanitosť priemyselnej základne v Európe a zamerať sa na dlhodobú výkonnosť v rámci globálnych hodnotových reťazcov (prieskumné stanovisko na žiadosť rakúskeho predsedníctva Rady EÚ) | 16 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

538. plenárne zasadnutie EHSV, 17. 10. 2018 – 18. 10. 2018

2019/C 62/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Výzvy a priemyselné zmeny v oblasti leteckého a kozmického priemyslu EÚ

1

2019/C 62/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Európsky pakt financie – klíma (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

8

2019/C 62/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Strategický vývoj priemyselnej politiky do roku 2030 s cieľom posilniť konkurencieschopnosť a rozmanitosť priemyselnej základne v Európe a zamerať sa na dlhodobú výkonnosť v rámci globálnych hodnotových reťazcov (prieskumné stanovisko na žiadosť rakúskeho predsedníctva Rady EÚ)

16

---

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 538. plenárne zasadnutie EHSV, 17. 10. 2018 – 18. 10. 2018 |
| 2019/C 62/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — a) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o používanie digitálnych nástrojov a postupov v rámci práva obchodných spoločností [COM(2018) 239 final — 2018/0113 (COD)], b) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o cezhraničné premeny, zlúčenia alebo splynutia a rozdelenia [COM(2018) 241 final — 2018/0114 (COD)] | 24 |
| 2019/C 62/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Európsky horizont – rámcový program pre výskum a inovácie a ktorým sa stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia [COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)]; b) Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje špecifický program na vykonávanie programu Európsky horizont – rámcový program pre výskum a inovácie [COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)] | 33 |
| 2019/C 62/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program pre jednotný trh, konkurencieschopnosť podnikov vrátane malých a stredných podnikov a európsku štatistiku a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 99/2013, nariadenie (EÚ) č. 1287/2013, nariadenie (EÚ) č. 254/2014, nariadenie (EÚ) č. 258/2014, nariadenie (EÚ) č. 652/2014 a nariadenie (EÚ) 2017/826 [COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD)] | 40 |
| 2019/C 62/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program spolupráce v colnej oblasti Colníctvo[COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD)] | 45 |
| 2019/C 62/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Vesmírny program Únie a zriaďuje Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 912/2010, (EÚ) č. 1285/2013, (EÚ) č. 377/2014 a rozhodnutie č. 541/2014/EÚ [COM(2018) 447 final – 2018/0236(COD)] | 51 |
| 2019/C 62/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 z 28. mája 2001 o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach [COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)]; b) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1393/2007 o doručovaní súdnych a mimosúdnych písomností v občianskych a obchodných veciach v členských štátoch (doručovanie písomností) [COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD)] | 56 |
| 2019/C 62/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program EÚ pre boj proti podvodom [COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD)] | 63 |
| 2019/C 62/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly [COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD)] | 67 |
| 2019/C 62/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu [COM(2018) 97 final] | 73 |
| 2019/C 62/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza [COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD)] | 83 |
| 2019/C 62/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde [COM(2018) 372 final — 2018/0197 (COD)] | 90 |
| 2019/C 62/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/2341 [COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD)] | 97 |
| 2019/C 62/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií [COM(2018) 353 final — 2018/0178 (COD)] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka [COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)] | 103 |
| 2019/C 62/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 92/83/EHS o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje [COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)] — Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní (prepracované znenie) [COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)] — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o informatizácii prepravy a kontroly tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (prepracované znenie) [COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)] — Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronického registra [COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS)] | 108 |
| 2019/C 62/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o cenných papieroch zabezpečených štátnymi dlhopismi [COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD)] | 113 |
| 2019/C 62/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program spolupráce v daňovej oblasti Fiscalis[COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD)] | 118 |
| 2019/C 62/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Programu na podporu reforiem [COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD)] | 121 |
| 2019/C 62/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení európskeho nástroja stabilizácie investícií [COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD)] | 126 |
| 2019/C 62/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU [COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD)] | 131 |
| 2019/C 62/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry [COM(2018) 268]; Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa podpory automatického vzájomného uznávania vysokoškolských diplomov, maturitných vysvedčení a výsledkov študijných pobytov v zahraničí [COM(2018) 270 – 2018/0126 (NLE)]; Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve [COM(2018) 271 – 2018/0127 (NLE)]; Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa komplexného prístupu k výučbe a učeniu sa jazykov [COM(2018) 272 – 2018/0128 (NLE)] | 136 |
| 2019/C 62/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež [COM(2018) 269 final] | 142 |
| 2019/C 62/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Nová európska stratégia pre kultúru [COM(2018) 267 final] | 148 |
| 2019/C 62/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Lepšia ochrana oznamovateľov na úrovni EÚ [COM(2018) 214 final]; Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane osôb nahlasujúcich porušenia práva Únie [COM(2018) 218 final] | 155 |
| 2019/C 62/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) [COM(2018) 382 final — 2018/0206 (COD)] | 165 |
| 2019/C 62/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch [COM(2018) 324 final — 2018/0136 (COD)] | 173 |
| 2019/C 62/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Práva a hodnoty [COM(2018) 383 final — 2017/0207 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Spravodlivosť [COM(2018)384 final — 2017/0208 (COD)] | 178 |
| 2019/C 62/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu [COM(2018) 471 final — 2018/0248 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza [COM(2018) 473 final — 2018/0249 (COD)] | 184 |
| 2019/C 62/31 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť [COM(2018) 472 final — 2018/0250 (COD)] | 189 |
| 2019/C 62/32 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Erasmus: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 [COM(2018) 367 final — 2018/0191 (COD)] | 194 |
| 2019/C 62/33 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú [nariadenie o Európskom zbore solidarity] a nariadenie (EÚ) č. 375/2014 [COM(2018) 440 final — 2018/0230 (COD)] | 201 |
| 2019/C 62/34 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o znižovaní vplyvu určitých plastových výrobkov na životné prostredie [COM(2018) 340 final — 2018/0172 (COD)] | 207 |
| 2019/C 62/35 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 [COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1306/2013 [COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, nariadenie (EÚ) č. 251/2014 o vymedzení, opise, obchodnej úprave, označovaní a ochrane zemepisných označení aromatizovaných vínnych výrobkov, nariadenie (EÚ) č. 228/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie a nariadenie (EÚ) č. 229/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori [COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD)] | 214 |
| 2019/C 62/36 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1293/2013 [COM(2018) 385 final — 2018/209 (COD)] | 226 |
| 2019/C 62/37 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany [COM(2017) 772 final — 2017/0309 (COD)] | 231 |
| 2019/C 62/38 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opakovanom použití informácií verejného sektora (prepracované znenie) a oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru[COM(2018) 234 final — 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final] | 238 |
| 2019/C 62/39 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Európa v pohybe — Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečná, prepojená a ekologická [COM(2018) 293 final] | 254 |
| 2019/C 62/40 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry [COM(2018) 274 final — 2018/0129 (COD)] | 261 |
| 2019/C 62/41 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie jednotnej európskej námornej platformy a ktorým sa zrušuje smernica 2010/65/EÚ [COM(2018) 278 final — 2018/0139 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o elektronických údajoch o nákladnej doprave [COM(2018) 279 final — 2018/0140 (COD)] | 265 |
| 2019/C 62/42 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zefektívnení opatrení na urýchlenie realizácie transeurópskej dopravnej siete [COM(2018) 277 final — 2018/0138 (COD)] | 269 |
| 2019/C 62/43 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Na ceste k automatizovanej mobilite: stratégia EÚ pre mobilitu budúcnosti [COM(2018) 283 final] | 274 |
| 2019/C 62/44 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o označovaní pneumatík vzhľadom na palivovú úspornosť a iné základné parametre, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1222/2009 [COM(2018) 296 final — 2018/0148 (COD)] | 280 |
| 2019/C 62/45 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové ťažké úžitkové vozidlá [COM(2018) 284 final — 2018/0143 (COD)] a Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica Rady 96/53/ES, pokiaľ ide o lehotu na vykonávanie osobitných pravidiel týkajúcich sa maximálnej dĺžky v prípade kabín, ktoré majú lepšie aerodynamické vlastnosti, energetickú účinnosť a sú bezpečnejšie [COM(2018) 275 final — 2018/0130 (COD)] | 286 |
| 2019/C 62/46 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 — 2027 [COM(2018) 434 final — 2018/0227 (COD)] | 292 |
| 2019/C 62/47 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 391/2009 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie [COM(2018) 567 final — 2018/0298 (COD)] | 298 |
| 2019/C 62/48 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie [COM(2018) 568 final — 2018/0299(COD)] | 301 |
| 2019/C 62/49 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ukončujú sezónne zmeny času a zrušuje smernica 2000/84/ES [COM(2018) 639 final — 2018/0332 (COD)] | 305 |
| 2019/C 62/50 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o zdroje na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, a ktorým sa opravuje uvedené nariadenie, pokiaľ ide o zdroje na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti [COM(2018) 498 final — 2018/0265 (COD)] | 308 |
| 2019/C 62/51 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (hranice a víza) a o zmene rozhodnutia Rady 2004/512/ES, nariadenia (ES) č. 767/2008, rozhodnutia Rady 2008/633/SVV, nariadenia (EÚ) 2016/399, nariadenia (EÚ) 2017/2226, nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ETIAS], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti hraničných kontrol] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA] [COM(2018) 478 final — 2017/0351 (COD)] a Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (policajná a justičná spolupráca, azyl a migrácia) a o zmene [nariadenia (EÚ) 2018/XX (nariadenie o Eurodac),] nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti presadzovania práva], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ECRIS-TCN] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA] [COM(2018) 480 final — 2017/0352 (COD)] | 309 |
| 2019/C 62/52 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskej agentúre pre kontrolu rybárstva (kodifikované znenie) [COM(2018) 499 final — 2018/0263(COD)] | 310 |
| 2019/C 62/53 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Rady o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii vrátane vzťahov medzi Európskou úniou na jednej strane a Grónskom a Dánskym kráľovstvom na strane druhej (rozhodnutie o pridružení zámoria) [COM(2018) 461 final] | 311 |
| 2019/C 62/54 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Hospodárska politika eurozóny na rok 2018 (doplňujúce stanovisko) [COM(2017) 770 final] | 312 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

538. plenárne zasadnutie EHSV, 17. 10. 2018 – 18. 10. 2018

2019/C 62/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — a) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o používanie digitálnych nástrojov a postupov v rámci práva obchodných spoločností [COM(2018) 239 final — 2018/0113 (COD)], b) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o cezhraničné premeny, zlúčenia alebo splynutia a rozdelenia [COM(2018) 241 final — 2018/0114 (COD)]

[COM(2018) 239 final — 2018/0113 (COD)]

[COM(2018) 241 final — 2018/0114 (COD)]

24

2019/C 62/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Európsky horizont – rámcový program pre výskum a inovácie a ktorým sa stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia [COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)]; b) Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje špecifický program na vykonávanie programu Európsky horizont – rámcový program pre výskum a inovácie [COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)]

[COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)]

[COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)]

33

2019/C 62/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program pre jednotný trh, konkurencieschopnosť podnikov vrátane malých a stredných podnikov a európsku štatistiku a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 99/2013, nariadenie (EÚ) č. 1287/2013, nariadenie (EÚ) č. 254/2014, nariadenie (EÚ) č. 258/2014, nariadenie (EÚ) č. 652/2014 a nariadenie (EÚ) 2017/826 [COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD)]

[COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD)]

40

2019/C 62/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program spolupráce v colnej oblasti Colníctvo[COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD)]

[COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD)]

45

2019/C 62/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Vesmírny program Únie a zriaďuje Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 912/2010, (EÚ) č. 1285/2013, (EÚ) č. 377/2014 a rozhodnutie č. 541/2014/EÚ [COM(2018) 447 final – 2018/0236(COD)]

[COM(2018) 447 final – 2018/0236(COD)]

51

2019/C 62/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 z 28. mája 2001 o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach [COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)]; b) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1393/2007 o doručovaní súdnych a mimosúdnych písomností v občianskych a obchodných veciach v členských štátoch (doručovanie písomností) [COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD)]

[COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)]

[COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD)]

56

2019/C 62/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program EÚ pre boj proti podvodom [COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD)]

[COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD)]

63

2019/C 62/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly [COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD)]

[COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD)]

67

2019/C 62/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu [COM(2018) 97 final]

[COM(2018) 97 final]

73

2019/C 62/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza [COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD)]

[COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD)]

83

2019/C 62/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde [COM(2018) 372 final — 2018/0197 (COD)]

[COM(2018) 372 final — 2018/0197 (COD)]

90

2019/C 62/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/2341 [COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD)]

[COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD)]

97

2019/C 62/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií [COM(2018) 353 final — 2018/0178 (COD)] Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka [COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)]

[COM(2018) 353 final — 2018/0178 (COD)]

[COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)]

103

2019/C 62/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 92/83/EHS o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje [COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)] — Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní (prepracované znenie) [COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)] — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o informatizácii prepravy a kontroly tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (prepracované znenie) [COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)] — Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronického registra [COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS)]

[COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)]

[COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)]

[COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)]

[COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS)]

108

2019/C 62/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o cenných papieroch zabezpečených štátnymi dlhopismi [COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD)]

[COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD)]

113

2019/C 62/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program spolupráce v daňovej oblasti Fiscalis[COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD)]

[COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD)]

118

2019/C 62/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Programu na podporu reforiem [COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD)]

[COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD)]

121

2019/C 62/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení európskeho nástroja stabilizácie investícií [COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD)]

[COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD)]

126

2019/C 62/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU [COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD)]

[COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD)]

131

2019/C 62/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry [COM(2018) 268]; Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa podpory automatického vzájomného uznávania vysokoškolských diplomov, maturitných vysvedčení a výsledkov študijných pobytov v zahraničí [COM(2018) 270 – 2018/0126 (NLE)]; Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve [COM(2018) 271 – 2018/0127 (NLE)]; Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa komplexného prístupu k výučbe a učeniu sa jazykov [COM(2018) 272 – 2018/0128 (NLE)]

[COM(2018) 268]

[COM(2018) 270 – 2018/0126 (NLE)]

[COM(2018) 271 – 2018/0127 (NLE)]

[COM(2018) 272 – 2018/0128 (NLE)]

136

2019/C 62/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež [COM(2018) 269 final]

[COM(2018) 269 final]

142

2019/C 62/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Nová európska stratégia pre kultúru [COM(2018) 267 final]

[COM(2018) 267 final]

148

2019/C 62/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Lepšia ochrana oznamovateľov na úrovni EÚ [COM(2018) 214 final]; Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane osôb nahlasujúcich porušenia práva Únie [COM(2018) 218 final]

[COM(2018) 214 final]

[COM(2018) 218 final]

155

2019/C 62/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+) [COM(2018) 382 final — 2018/0206 (COD)]

[COM(2018) 382 final — 2018/0206 (COD)]

165

2019/C 62/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch [COM(2018) 324 final — 2018/0136 (COD)]

[COM(2018) 324 final — 2018/0136 (COD)]

173

2019/C 62/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Práva a hodnoty [COM(2018) 383 final — 2017/0207 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Spravodlivosť [COM(2018)384 final — 2017/0208 (COD)]

[COM(2018) 383 final — 2017/0207 (COD)]

[COM(2018)384 final — 2017/0208 (COD)]

178

2019/C 62/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu [COM(2018) 471 final — 2018/0248 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza [COM(2018) 473 final — 2018/0249 (COD)]

[COM(2018) 471 final — 2018/0248 (COD)]

[COM(2018) 473 final — 2018/0249 (COD)]

184

2019/C 62/31

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť [COM(2018) 472 final — 2018/0250 (COD)]

[COM(2018) 472 final — 2018/0250 (COD)]

189

2019/C 62/32

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Erasmus: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 [COM(2018) 367 final — 2018/0191 (COD)]

[COM(2018) 367 final — 2018/0191 (COD)]

194

2019/C 62/33

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú [nariadenie o Európskom zbore solidarity] a nariadenie (EÚ) č. 375/2014 [COM(2018) 440 final — 2018/0230 (COD)]

[COM(2018) 440 final — 2018/0230 (COD)]

201

2019/C 62/34

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o znižovaní vplyvu určitých plastových výrobkov na životné prostredie [COM(2018) 340 final — 2018/0172 (COD)]

[COM(2018) 340 final — 2018/0172 (COD)]

207

2019/C 62/35

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 [COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1306/2013 [COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, nariadenie (EÚ) č. 251/2014 o vymedzení, opise, obchodnej úprave, označovaní a ochrane zemepisných označení aromatizovaných vínnych výrobkov, nariadenie (EÚ) č. 228/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie a nariadenie (EÚ) č. 229/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori [COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD)]

[COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)]

[COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)]

[COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD)]

214

2019/C 62/36

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1293/2013 [COM(2018) 385 final — 2018/209 (COD)]

[COM(2018) 385 final — 2018/209 (COD)]

226

2019/C 62/37

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany [COM(2017) 772 final — 2017/0309 (COD)]

[COM(2017) 772 final — 2017/0309 (COD)]

231

2019/C 62/38

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opakovanom použití informácií verejného sektora (prepracované znenie) a oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru[COM(2018) 234 final — 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final]

[COM(2018) 234 final — 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final]

238

2019/C 62/39

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Európa v pohybe — Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečná, prepojená a ekologická [COM(2018) 293 final]

[COM(2018) 293 final]

254

2019/C 62/40

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry [COM(2018) 274 final — 2018/0129 (COD)]

[COM(2018) 274 final — 2018/0129 (COD)]

261

2019/C 62/41

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie jednotnej európskej námornej platformy a ktorým sa zrušuje smernica 2010/65/EÚ [COM(2018) 278 final — 2018/0139 (COD)] — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o elektronických údajoch o nákladnej doprave [COM(2018) 279 final — 2018/0140 (COD)]

[COM(2018) 278 final — 2018/0139 (COD)]

[COM(2018) 279 final — 2018/0140 (COD)]

265

2019/C 62/42

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zefektívnení opatrení na urýchlenie realizácie transeurópskej dopravnej siete [COM(2018) 277 final — 2018/0138 (COD)]

[COM(2018) 277 final — 2018/0138 (COD)]

269

2019/C 62/43

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Na ceste k automatizovanej mobilite: stratégia EÚ pre mobilitu budúcnosti [COM(2018) 283 final]

[COM(2018) 283 final]

274

2019/C 62/44

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o označovaní pneumatík vzhľadom na palivovú úspornosť a iné základné parametre, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1222/2009 [COM(2018) 296 final — 2018/0148 (COD)]

[COM(2018) 296 final — 2018/0148 (COD)]

280

2019/C 62/45

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové ťažké úžitkové vozidlá [COM(2018) 284 final — 2018/0143 (COD)] a Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica Rady 96/53/ES, pokiaľ ide o lehotu na vykonávanie osobitných pravidiel týkajúcich sa maximálnej dĺžky v prípade kabín, ktoré majú lepšie aerodynamické vlastnosti, energetickú účinnosť a sú bezpečnejšie [COM(2018) 275 final — 2018/0130 (COD)]

2

[COM(2018) 284 final — 2018/0143 (COD)]

[COM(2018) 275 final — 2018/0130 (COD)]

286

2019/C 62/46

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 — 2027 [COM(2018) 434 final — 2018/0227 (COD)]

[COM(2018) 434 final — 2018/0227 (COD)]

292

2019/C 62/47

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 391/2009 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie [COM(2018) 567 final — 2018/0298 (COD)]

[COM(2018) 567 final — 2018/0298 (COD)]

298

2019/C 62/48

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie [COM(2018) 568 final — 2018/0299(COD)]

[COM(2018) 568 final — 2018/0299(COD)]

301

2019/C 62/49

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ukončujú sezónne zmeny času a zrušuje smernica 2000/84/ES [COM(2018) 639 final — 2018/0332 (COD)]

[COM(2018) 639 final — 2018/0332 (COD)]

305

2019/C 62/50

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o zdroje na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, a ktorým sa opravuje uvedené nariadenie, pokiaľ ide o zdroje na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti [COM(2018) 498 final — 2018/0265 (COD)]

[COM(2018) 498 final — 2018/0265 (COD)]

308

2019/C 62/51

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (hranice a víza) a o zmene rozhodnutia Rady 2004/512/ES, nariadenia (ES) č. 767/2008, rozhodnutia Rady 2008/633/SVV, nariadenia (EÚ) 2016/399, nariadenia (EÚ) 2017/2226, nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ETIAS], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti hraničných kontrol] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA] [COM(2018) 478 final — 2017/0351 (COD)] a Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (policajná a justičná spolupráca, azyl a migrácia) a o zmene [nariadenia (EÚ) 2018/XX (nariadenie o Eurodac),] nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti presadzovania práva], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ECRIS-TCN] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA] [COM(2018) 480 final — 2017/0352 (COD)]

[COM(2018) 478 final — 2017/0351 (COD)]

[COM(2018) 480 final — 2017/0352 (COD)]

309

2019/C 62/52

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskej agentúre pre kontrolu rybárstva (kodifikované znenie) [COM(2018) 499 final — 2018/0263(COD)]

[COM(2018) 499 final — 2018/0263(COD)]

310

2019/C 62/53

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Rady o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii vrátane vzťahov medzi Európskou úniou na jednej strane a Grónskom a Dánskym kráľovstvom na strane druhej (rozhodnutie o pridružení zámoria) [COM(2018) 461 final]

[COM(2018) 461 final]

311

2019/C 62/54

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Hospodárska politika eurozóny na rok 2018 (doplňujúce stanovisko) [COM(2017) 770 final]

[COM(2017) 770 final]

312

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

538. plenárne zasadnutie EHSV, 17. 10. 2018 – 18. 10. 2018

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Výzvy a priemyselné zmeny v oblasti leteckého a kozmického priemyslu EÚ

(2019/C 62/01)

| Spravodajca: | Thomas KROPP |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Enrico GIBELLIERI |

Spravodajca:

Thomas KROPP

Pomocný spravodajca:

Enrico GIBELLIERI

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní EÚ |
| Príslušný orgán | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v CCMI | 25. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 184/1/3 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15. 2. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní EÚ

Príslušný orgán

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v CCMI

25. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

184/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Je potrebné rozvinúť priemyselnú politiku EÚ pre letecký priemysel s cieľom umožniť leteckému priemyslu EÚ súťažiť v rovnakých podmienkach v kontexte silnej hospodárskej súťaže zo strany etablovaných aktérov (najmä USA), ako aj zvyšujúcej sa hospodárskej súťaže zo strany začínajúcich aktérov (najmä Číny). V tejto súvislosti je potrebné zriadiť leteckú „strážnu vežu“ na úrovni EÚ a vytvoriť z aeronautiky kľúčový prvok hospodárskej diplomacie a obchodnej politiky EÚ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Existujú výzvy v súvislosti s kvalifikáciami vrátane zabezpečenia toho, aby vysoko špecializovaná starnúca pracovná sila mala možnosť podeliť sa o svoje odborné znalosti a zručnosti s mladšími zamestnancami, potreby prilákať do tohto sektora viac mladých zamestnancov s čoraz viac vyhľadávanými zručnosťami v oblasti strojárstva a IKT a naliehavej potreby zvyšovania kvalifikácie existujúcich pracovníkov v oblasti digitalizácie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je potrebné, aby výskum v oblasti civilného letectva zostal najvyššou prioritou v rámci programu Európsky horizont so zvýšeným rozpočtom v porovnaní s programom Horizont 2020. V tejto súvislosti treba zabezpečiť pokračovanie úspešných technologických iniciatív s cieľom znížiť vplyv emisií na životné prostredie, a to prostredníctvom spustenia projektov Čisté nebo 3 a SESAR 3. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je naliehavo potrebné zaviesť riešenia SESAR a po desaťročiach rokovaní vytvoriť jednotné európske nebo (SES). Je potrebné investovať do efektívnej kapacity vo vzduchu a na zemi s cieľom uľahčiť rast leteckej dopravy a zároveň znížiť jej vplyv na životné prostredie a zvýšiť úrovne bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je potrebné posilniť medzinárodnú úlohu Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EASA) a potreba viacerých pravidiel EASA založených na výkonnosti s cieľom umožniť účinnejšie zavedenie nových technológií bezpečným spôsobom a rovnaké podmienky pre vývozcov z EÚ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Je potrebné nájsť riešenia v záujme efektívnej dohody po brexite, ktorá by pokrývala: colný režim, regulačné rámce, spoluprácu v oblasti výskumu a uplatňovania jeho výsledkov a tiež mobilitu pracovnej sily. Prioritne by sa mali začať odborné diskusie týkajúce sa právnych predpisov, aby sa zabezpečilo zavedenie zmierňujúcich opatrení. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Je potrebné pokročiť v rámci preverovania priamych zahraničných investícií (PZI) EÚ s cieľom chrániť kritické technológie pre výrobu v oblasti aeronautiky a odvetvia údržby, opravy a generálnej opravy EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Je potrebné zabezpečiť nepretržitý sociálny dialóg medzi zamestnávateľmi, zamestnancami a občianskou spoločnosťou. V tejto súvislosti treba začať sociálny dialóg osobitne zameraný na letecký priemysel na základe rozhodnutia Komisie 98/500/ES. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Všeobecné pripomienky

Letecký priemysel je na globálnom trhu jedným z kľúčových odvetví EÚ v oblasti špičkových technológií. Toto odvetvie priamo zamestnáva 500 000 osôb na vysokokvalitných pracovných miestach (1) (plus milión nepriamych pracovných miest) a tvorí ho ekosystém veľkých a malých podnikov, ktoré zahŕňajú celé spektrum letectva.

Letecký priemysel EÚ je v danej oblasti technologickým lídrom a má približne tretinový podiel na globálnom trhu. Toto odvetvie predstavuje jednoznačný prínos z hľadiska obchodnej bilancie EÚ (46 miliárd EUR v rámci vývozu EÚ) (2).

Oblasť pôsobnosti stanoviska

V stanovisku sa nevenuje osobitná pozornosť problematike obrany a vesmíru. Treba však poukázať na úlohu, ktorou civilné letectvo k týmto oblastiam prispieva. To sa týka aj strategickej nezávislosti Európy, a to prostredníctvom súčinnosti technológií a spoločných rozhodovacích centier s činnosťou v oblasti obrany.

Sila a celosvetové vedúce postavenie leteckého priemyslu EÚ je výsledkom spoľahlivých stratégií a produktívnej činnosti. Toto vedúce postavenie by sa nemalo považovať za samozrejmosť, pretože odvetvie čelí mnohým výzvam:

| 1. | tvrdá konkurencia zo strany etablovaných aj novo sa presadzujúcich aktérov, ktorí profitujú z výraznej podpory od svojich vlád, |
| --- | --- |

1.

tvrdá konkurencia zo strany etablovaných aj novo sa presadzujúcich aktérov, ktorí profitujú z výraznej podpory od svojich vlád,

| 2. | presun hospodárskeho rastu a sily smerom na východ, čo predstavuje príležitosť, ale aj hrozbu |
| --- | --- |

2.

presun hospodárskeho rastu a sily smerom na východ, čo predstavuje príležitosť, ale aj hrozbu

| 3. | prevádzkové výzvy v najbližších rokoch, ako napr. brexit, rozpočtové obmedzenia EÚ a protekcionistické opatrenia v tretích krajinách, |
| --- | --- |

3.

prevádzkové výzvy v najbližších rokoch, ako napr. brexit, rozpočtové obmedzenia EÚ a protekcionistické opatrenia v tretích krajinách,

| 4. | potreba, aby si letecký priemysel EÚ udržal vedúce postavenie v oblasti technológií, najmä pokiaľ ide o znižovanie vplyvu emisií na životné prostredie, |
| --- | --- |

4.

potreba, aby si letecký priemysel EÚ udržal vedúce postavenie v oblasti technológií, najmä pokiaľ ide o znižovanie vplyvu emisií na životné prostredie,

| 5. | absencia ucelenej priemyselnej politiky EÚ, |
| --- | --- |

5.

absencia ucelenej priemyselnej politiky EÚ,

| 6. | potreba ucelenej stratégie EÚ na preverovanie priamych zahraničných investícií, |
| --- | --- |

6.

potreba ucelenej stratégie EÚ na preverovanie priamych zahraničných investícií,

| 7. | potreba zvýšiť prítomnosť Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EASA) na medzinárodnom poli, |
| --- | --- |

7.

potreba zvýšiť prítomnosť Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EASA) na medzinárodnom poli,

| 8. | nutnosť zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia údržby, opravy a generálnej opravy EÚ, |
| --- | --- |

8.

nutnosť zvýšiť konkurencieschopnosť odvetvia údržby, opravy a generálnej opravy EÚ,

| 9. | je dôležité zabezpečiť, aby pracovná sila v budúcnosti disponovala špecializovanými zručnosťami, ktoré bude toto odvetvie potrebovať, a to najmä v oblasti digitalizácie. |
| --- | --- |

9.

je dôležité zabezpečiť, aby pracovná sila v budúcnosti disponovala špecializovanými zručnosťami, ktoré bude toto odvetvie potrebovať, a to najmä v oblasti digitalizácie.

Konkrétne pripomienky

3.   Globálny trh a výzvy

| 3.1. | Súčasné vedúce postavenie priemyslu EÚ by sa nemalo považovať za samozrejmosť. Hrubý domáci produkt EÚ ako súčasť celosvetového HDP zaznamená pokles o 30 % z dnešných 17 % na 12 % (3). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mnohé krajiny vypracovali a realizujú ďalekosiahle stratégie, ako prispôsobiť svoje krajiny tejto novej situácii, ako nasadiť svojich ľudí a ako si zabezpečiť najvyššiu pozíciu v globálnom hodnotovom reťazci v súvislosti s automatizáciou a presunom hospodárskej sily smerom na východ. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Európa bude čeliť úplne odlišnej konkurenčnej situácii, ktorá je plná príležitostí, ak sa nám podarí maximalizovať všetko úsilie a prijať odvážne rozhodnutia. Bude však plná hrozieb, ak budeme svoje vedúce postavenie jednoducho brať ako samozrejmosť. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Podpora priemyslu mimo EÚ zo strany zahraničných vlád

| 4.1. | Priemysel USA (hlavný konkurent priemyslu EÚ) naďalej profituje zo silnej verejnej podpory vlády USA vrátane 34 rôznych agentúr/ministerstiev. Súbor nariadení, politík a nástrojov, ktoré vláda USA v priebehu rokov zaviedla na podporu svojho civilného leteckého priemyslu, je rozsiahly a efektívne využíva obranný sektor najmä v oblasti výskumu, technológií a vývoja (vrátane príspevkov z federálneho rozpočtu na výskumné programy). Ďalší etablovaní aktéri (Kanada a Brazília) naďalej dostávajú významnú podporu od svojich vlád prostredníctvom celkovej priemyselnej stratégie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Okrem osvedčených hráčov v oblasti civilnej aeronautiky aj niekoľko rýchlo sa rozvíjajúcich krajín (Čína, Indonézia, India, Južná Kórea, Filipíny a ďalšie krajiny) posilňuje svoj záväzok podporovať v nadchádzajúcich rokoch rozvoj národného konkurencieschopného leteckého priemyslu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Spomedzi týchto krajín má najkomplexnejšiu stratégiu Čína. Táto stratégia zahŕňa kombináciu centralizovaného plánovania a štátne podniky. Čínska vláda stanovila rozvoj národného civilného leteckého priemyslu za kľúčovú prioritu v niekoľkých oficiálnych dokumentoch (prijatých na najvyššej úrovni), a to vrátane iniciatívy Made in China 2025. V rámci súčasného päťročného plánu Číny sa požaduje „prelom v technológii motorov v oblasti civilného letectva“ a „zrýchlenie výskumu v oblasti veľkých lietadiel, vrtuľníkov, regionálnych lietadiel a všeobecného letectva“. Treba tiež poznamenať, že čínsky letecký priemysel je vo vlastníctve štátu a čínska národná komisia pre rozvoj a reformy môže schvaľovať všetky nákupy lietadiel čínskymi leteckými dopravcami, čo využila na podporu nákupu domácich lietadiel, ako je COMAC C919 (4). V neposlednom rade sa pomocou plánu „Internet Plus“ takisto vytvára partnerstvo medzi čínskymi technologickými gigantmi a tradičnými odvetviami vrátane aeronautiky. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Priemyselná stratégia EÚ

| 5.1. | Chýbajúca priemyselná politika EÚ na podporu leteckého priemyslu spolu s roztriešteným prístupom medzi inštitúciami EÚ a národnými vládami je kľúčovou výzvou v kontexte meniaceho sa konkurenčného prostredia. Je potrebné vypracovať priemyselnú stratégiu EÚ pre letecký priemysel EÚ, aby sa zabezpečila jeho konkurencieschopnosť a trvalé vedúce postavenie na globálnom trhu civilného letectva. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Vyžaduje si to stratégiu a záväzok na úrovni EÚ, v rámci ktorého budú všetci príslušní aktéri na úrovni EÚ, na vnútroštátnej a medzivládnej úrovni (vrátane Komisie, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, ako aj príslušných agentúr ako EASA a Eurocontrol a spoločných technologických iniciatív ako SESAR a Čisté nebo) spolupracovať na dosiahnutí spoločného cieľa podporiť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ na globálnom trhu civilného letectva. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Požaduje sa záväzok na úrovni EÚ na zabezpečenie nepretržitého verejného financovania tohto kľúčového sektora, najmä v oblasti výskumu a inovácií, a to na základe dlhodobého plánu. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Na úrovni Komisie by sa mala vybudovať „strážna veža aeronautiky“ na monitorovanie necolných prekážok v kľúčových leteckých regiónoch a posúdenie relatívnej konkurencieschopnosti leteckého priemyslu EÚ. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Aeronautika by sa tiež mala stať kľúčovým sektorom hospodárskej diplomacie EÚ a obchodnej politiky EÚ, pričom na medzinárodnej úrovni by sa mal posilniť hlas EÚ, napr. v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Výskum a vývoj na zlepšenie efektívnosti a zníženie emisií

| 6.1. | Dva hlavné európske výskumné programy v oblasti letectva, Čisté nebo (ekologickejšie a efektívnejšie letecké technológie) a SESAR (výskum, inovácie a využívanie ich výsledkov v oblasti riadenia letovej prevádzky) fungujú ako katalyzátory celého inovačného reťazca v Európe. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Vďaka dlhodobému technologickému plánu a finančným záväzkom preukázali svoju efektívnosť a svoju pridanú hodnotu pre verejné orgány, ako aj inovačný reťazec, najmä v oblasti 1. navrhovania, vývoja, výroby a prevádzky konkurencieschopnejších, bezpečných a environmentálne udržateľných lietadiel a systémov riadenia leteckej dopravy; 2. vytvárania rozsiahlej a efektívnej vedeckej a technologickej komunity odborníkov v oblasti akademického výskumu a zástupcov priemyslu, a to od veľkých spoločností po MSP, vo všetkých krajinách EÚ 28; a 3. poskytovania vynikajúcich demonštrátorov so skutočným vplyvom na programy bezpečnosti lietadiel a trh. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Príbehy o úspechu iniciatívy Čisté nebo zahŕňajú okrem iného aj letové testy laminárneho krídla BLADE (50 % zníženie trenia krídla a až o 5 % menej emisií CO2) a opačne rotujúci otvorený rotor (zníženie spotreby paliva a emisií CO2 asi o 30 %). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Úspešnosť iniciatívy SESAR najlepšie dokazujú jeho pôsobivé výsledky: po zavedení by 63 dodaných riešení SESAR malo ponúknuť 34 % nárast kapacity vzdušného priestoru a 30 % pokles počtu zmien časov letu, to znamená obmedzenie meškaní na všetkých letoch EÚ a 95 % letov v rámci časového plánu, ako aj zníženie spaľovania pohonných hmôt a emisií počas letu o 2,3 %. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | V kontexte nadchádzajúceho programu Európsky horizont by byť malo civilné letectvo aj naďalej jednou z hlavných priorít so zvýšeným rozpočtom v porovnaní so súčasným financovaním v rámci programu Horizont 2020. Výskum a inovácia je životnou silou leteckého priemyslu EÚ a dlhé výskumné cykly leteckého priemyslu si vyžadujú rozdelenie rizika medzi verejný a súkromný sektor prostredníctvom financovania na základe grantov založeného na dlhodobom záväzku vypracúvať výskumné programy. Je to nevyhnutné pre konkurencieschopnosť leteckého priemyslu EÚ. Preto by sa mali zachovať dve spoločné technologické iniciatívy (Čisté nebo a SESAR). V rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) by malo byť aj naďalej najvyššou prioritou financovanie, aby sa urýchlilo a podporilo zavádzanie technológií vyvinutých v rámci výskumu a inovácii v programoch Čisté nebo a SESAR. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Ukázalo sa, že civilné letectvo znižuje vplyv na životné prostredie. Nová generácia lietadiel obvykle znižuje emisie o 15 – 20 %. Celosvetové odvetvie civilného letectva sa stalo prvým na svete, v rámci ktorého sa dohodlo na komplexnom prístupe s cieľom znižovať emisie. Vychádza zo „stratégie štyroch pilierov“, ktorú tvoria technológie, prevádzka, infraštruktúra a globálne trhovo orientované opatrenia. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Pokračujúca podpora EÚ v oblasti výskumu a inovácií je kľúčová na zabezpečenie ďalšieho pokroku pri znižovaní environmentálnej stopy civilného letectva (technologický pilier), keďže viac ako 70 % všetkých výskumných činností súvisí s environmentálnymi cieľmi. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Poradná rada pre letecký výskum v Európe
  Flightpath 2050 stanovila cieľ na rok 2050 týkajúci sa technológií a postupov, ktoré umožnia 75 % zníženie emisií CO2 na osobokilometer, 90 % zníženie emisií NOx a 65 % zníženie vnímaných emisií hluku z letiacich lietadiel (v porovnaní s možnosťami typických nových lietadiel v roku 2000). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Okrem toho by mali byť pohyby lietadiel pri rolovaní bez emisií a vzdušné dopravné prostriedky by mali byť navrhnuté a vyrobené tak, aby boli recyklovateľné. Európa by sa takisto mala stať centrom excelentnosti, pokiaľ ide o udržateľné alternatívne palivá vrátane tých, ktoré sú určené pre leteckú dopravu, a to na základe silnej európskej energetickej politiky. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Európa by mala byť v čele atmosférického výskumu a mať vedúcu úlohu pri formulovaní prioritného environmentálneho akčného plánu a stanovovaní celosvetových environmentálnych noriem. Hoci sa v rámci programu Horizont 2020 dosiahol významný pokrok, tempo výskumu a inovácií by sa malo v rámci programu Európsky horizont zvýšiť vrátane elektrifikácie a hybridizácie lietadiel. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Digitalizácia

| 7.1. | Digitalizácia (vrátane digitálnej infraštruktúry potrebnej na umiestnenie nových automatizovaných letových platforiem), automatizácia, virtuálne technológie a technológie rozšírenej reality budú tiež kľúčovou prioritou pre výskum v oblasti letectva. Spolu s potrebou pokračovať v zlepšovaní úrovne bezpečnosti letectva a potrebou pokračovať v práci smerom k znižovaniu environmentálnej stopy v letectve sa stanoví plán výskumu a inovácií pre iniciatívy SESAR 3 a Čisté nebo 3. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Malo by sa zintenzívniť nasadenie riešení SESAR a je nevyhnutné vytvoriť jednotné európske nebo, aby sa zabezpečilo účinné nasadenie v rámci EÚ. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA)

| 8.1. | Silnejšia medzinárodná úloha EASA je pre letecký priemysel EÚ (vrátane odvetvia údržby, opravy a generálnej opravy) kľúčová s cieľom držať krok s pokračujúcou silnou medzinárodnou úlohou, ktorú zohráva Federálna správa letectva USA pri podpore leteckého priemyslu USA na trhoch tretích krajín. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Agentúre EASA by sa malo umožniť, aby otvorila ďalšie kancelárie v tretích krajinách s kľúčovou úlohou pri presadzovaní európskych bezpečnostných predpisov, certifikačných noriem a politík a aby zabezpečila, že európsky priemysel bude môcť za rovnakých podmienok súťažiť na kľúčových vývozných trhoch prostredníctvom každodenného kontaktu s orgánmi civilného letectva tretích krajín a vyhýbaním sa technickým prekážkam pri uznávaní európskych výrobkov na týchto vývozných trhoch. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Bilaterálne dohody EÚ o bezpečnosti letectva s tretími krajinami by sa mali rozšíriť, aby sa znížil zdvojený bezpečnostný dohľad nad typovým osvedčovaním/počiatočnou letovou spôsobilosťou, ako aj nad zachovaním letovej spôsobilosti/údržbou. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | V neposlednom rade by sa mali podrobné pravidlá EASA zakladať viac na výkonnosti a opierať sa o priemyselné normy, aby sa umožnilo bezpečné zavádzanie nových technológií efektívnejším a rýchlejším spôsobom. V tejto súvislosti by sa mala uvítať nedávno schválená revízia základného nariadenia EASA (revízia nariadenia č. 216/2008). |
| --- | --- |

8.4.

9.   Infraštruktúra

| 9.1. | Letecký priemysel EÚ má takisto prospech zo zdravia širšieho odvetvia civilného letectva EÚ (t. j. leteckí dopravcovia, prevádzkovatelia vrtuľníkov, prevádzkovatelia obchodných prúdových lietadiel a ostatní používatelia vzdušného priestoru), pretože dodatočný nárast počtu používateľov vzdušného priestoru vedie k potrebe väčšieho počtu lietadiel a zodpovedajúcich technológií. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | V tejto súvislosti je preto nevyhnutné naďalej investovať do bezpečnej a nákladovo efektívnej infraštruktúry na zemi, ako aj v ovzduší, pričom by sa malo zabrániť nadmernému zdaneniu leteckej dopravy. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Stratégia EÚ v oblasti letectva je teda vítaná, pretože zahŕňa súbor nástrojov na zlepšenie konkurencieschopnosti širšieho odvetvia civilného letectva EÚ vrátane revízie základného nariadenia o EASA, stratégie na zabezpečenie vedúceho postavenia EÚ na rozvíjajúcom sa trhu civilných diaľkovo riadených leteckých systémov a bezpilotných systémov riadenia dopravy, ako aj iných návrhov, ktoré ovplyvňujú konkurencieschopnosť leteckého priemyslu (revízia nariadenia (ES) č. 868/2004 a možná revízia smernice EÚ o letiskových poplatkoch). |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Revízia nariadenia (ES) č. 1008/2008 (Spoločné pravidlá prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve) by sa mala posudzovať aj v tomto kontexte a malo by sa zabezpečiť, aby bol jednotný trh aj naďalej vhodný pre budúci vývoj. Vzhľadom na uznanú potrebu ďalšej konsolidácie v leteckom priemysle EÚ sa navyše musí nájsť rovnováha medzi konsolidovaným leteckým priemyslom a prínosmi výberu leteckých dopravcov a efektívnej hospodárskej súťaže pre spotrebiteľov v EÚ. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Služby údržby, opravy a generálnej opravy

| 10.1. | Služby údržby, opravy a generálnej opravy sú takisto dôležitým segmentom leteckého priemyslu EÚ, keďže prispievajú k vytváraniu pracovných miest v EÚ, ako aj k vývozu týchto služieb. Zvyšovanie konkurencieschopnosti odvetvia údržby, opravy a generálnej opravy EÚ (údržba, oprava a generálna oprava u leteckých dopravcov, nezávislá údržba, oprava a generálna oprava a údržba, oprava a generálna oprava u výrobcu pôvodného zariadenia) je preto takisto kľúčové, aby toto odvetvie mohlo naďalej vytvárať pracovné miesta a podchytiť nové trhy. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Dôležitým prvkom, ktorý sa má riešiť v programoch výskumu a inovácií, bude aj využívanie veľkých dát a nových technológií v odvetví údržby, opravy a generálnej opravy. |
| --- | --- |

10.2.

11.   Priame zahraničné investície

| 11.1. | Návrhom EÚ týkajúcim sa preverovania priamych zahraničných investícií (COM(2017) 487) sa zlepší výmena informácií a hodnotenie vplyvu, zvýši sa nadnárodná transparentnosť, ale konečné rozhodnutie zostane v rukách jednotlivých štátov. Návrh tiež zahŕňa preverovanie zo strany Európskej komisie z dôvodov bezpečnosti alebo verejného poriadku v prípadoch, ktoré môžu mať vplyv na projekty alebo programy záujmu EÚ. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Tento návrh Komisie by sa mal uvítať ako prvý krok, pretože je mimoriadne dôležitý nielen vo vzťahu k priamym zahraničným investíciám do leteckého priemyslu EÚ a jeho dodávateľského reťazca, ale aj vo vzťahu k zásadným technológiám pre výrobu v EÚ (automatizácia, virtuálna inteligencia, veľké dáta a počítače). |
| --- | --- |

11.2.

12.   Brexit

Európsky letecký sektor je v plnom rozsahu integrovaný, pričom mnohé súčiastky sa pred konečnou montážou niekoľkokrát prepravujú cez štátne hranice. Jeho dodávateľský reťazec tvoria mnohé veľké, stredné a malé podniky, ktoré svoju výrobu časovo prispôsobujú (zásada „presne načas“).

Jednotný trh a colná únia majú zásadný význam, pretože odvetviu znižujú administratívne zaťaženie a byrokraciu, čím minimalizujú náklady.

EÚ-27 a Európsky parlament jasne uviedli, že budú chrániť integritu jednotného trhu vrátane jeho štyroch slobôd a jurisdikciu Súdneho dvora Európskej únie a že žiadnemu odvetviu nebude umožnené „vyberať si hrozienka z koláča“.

Vláda Spojeného kráľovstva sa jasne vyjadrila, že od 29. marca 2019 bude Spojené kráľovstvo treťou krajinou.

| 12.1. | Musí sa predísť možnosti brexitu bez dohody, pretože by to malo obzvlášť negatívny dosah na konkurencieschopnosť európskeho leteckého priemyslu v celosvetovom meradle a ohrozili by sa tisícky pracovných miest na oboch stranách Lamanšského prielivu. Je potrebné nájsť riešenia v záujme dohody po brexite, ktorej by pokrývala:






  — | bezproblémový colný režim vrátane kontroly vývozu tovaru s dvojakým použitím, |
| --- | --- | --- |

12.1.

—

bezproblémový colný režim vrátane kontroly vývozu tovaru s dvojakým použitím,

| — | pokračujúce členstvo v EASA a ECHA (REACH), |
| --- | --- |

—

pokračujúce členstvo v EASA a ECHA (REACH),

| — | výskum v oblasti civilného letectva: pokračujúca spolupráca v rámci spoločných technologických iniciatív, |
| --- | --- |

—

výskum v oblasti civilného letectva: pokračujúca spolupráca v rámci spoločných technologických iniciatív,

| — | možnosť cezhraničného presunu vysokokvalifikovaných zamestnancov. |
| --- | --- |

—

možnosť cezhraničného presunu vysokokvalifikovaných zamestnancov.

Prioritne by sa mali začať odborné diskusie týkajúce sa právneho prostredia, ktoré by zahŕňali EASA a ECHA, aby sa zabezpečilo zavedenie zmierňujúcich opatrení v záujme minimalizácie možných narušení.

Vlády jednotlivých krajín musia poskytnúť jasné usmernenia, aby svojim podnikom pomohli pripraviť sa na všetky možné zmeny spôsobené brexitom, vďaka čomu by sa minimalizovali narušenia.

13.   Kvalifikácie

| 13.1. | Pokračujúci úspech leteckého priemyslu EÚ takisto výrazne závisí od jeho schopnosti prilákať kvalifikovanú pracovnú silu. V kontexte starnúcej pracovnej sily a nových technologických výziev (digitalizácia, automatizácia, kybernetická bezpečnosť, Priemysel 4.0) si to vyžaduje celkovú stratégiu EÚ na rozvoj programov EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy s celoživotným vzdelávaním a ustanoveniami o vysokokvalitnej odbornej príprave v strede záujmu. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Na národnej úrovni by mali členské štáty podporovať voľbu predmetov STEM (prírodné vedy, technológie, inžinierstvo a matematika), a to najmä u dievčat už od útleho veku, ako aj zapájanie sa programu Erasmus+. |
| --- | --- |

13.2.

| 13.3. | Je potrebné vytvoriť flexibilné možnosti prechodu medzi svetom práce a svetom vzdelávania (učenie sa na pracovisku, kvalitná učňovská príprava a iniciatívy v oblasti odbornej prípravy zamerané na konkrétne sektory), pričom MSP by sa mala v prípade potreby poskytovať väčšia podpora. |
| --- | --- |

13.3.

| 13.4. | Vzhľadom na tieto zásadné osobitné sociálne výzvy by bol pre letecký priemysel EÚ osožný sektorový sociálny dialóg na úrovni EÚ (rozhodnutie 98/500/ES), ktorý by sociálnym partnerom umožnil diskutovať o konkrétnych otázkach. |
| --- | --- |

13.4.

V Bruseli, 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Zdroj: ASD Facts and Figures.

1

Zdroj: ASD Facts and Figures

(2)  Zdroj: ASD Facts and Figures.

2

Zdroj: ASD Facts and Figures

(3)  Zdroj: PWC.

3

Zdroj:

(4)  Zdroj: RAND, Chinese Investment in U.S. Aviation (Čínske investície do letectva USA), 2017.

4

Zdroj:

Chinese Investment in U.S. Aviation

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Európsky pakt financie – klíma

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2019/C 62/02)

| Spravodajca: | Rudy DE LEEUW |
| --- | --- |

Spravodajca:

Rudy DE LEEUW

| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 15. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 172/4/1 |

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

15. 2. 2018

Právny základ

článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

172/4/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV rozhodne podporuje program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorý stanovila OSN a Parížsku dohodu. Naše súčasné smerovanie by však prinajlepšom umožnilo dosiahnuť, že sa teplota zvýši o 3 oC alebo viac, čo je vysoko nad limit stanovený v Parížskej dohode. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európa zároveň potrebuje nový impulz a nový návrh, ktorý by bol založený skôr na spolupráci a konvergencii než na súťaži a ktorý ukazuje konkrétny možný prínos pre občanov, najmä pre mladých ľudí. Teraz je nevyhnutné prijať razantnú európsku politiku a stanoviť jasné zameranie spoločensko-ekonomického modelu, ktorý chceme dosiahnuť pre súčasnú, ale najmä pre budúce generácie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Európa musí preukázať, že dokáže vytvoriť priaznivé prostredie pre tvorbu kvalitných pracovných miest, ktoré sú dobre platené a ktoré rešpektujú životné prostredie, ako aj oživiť reálnu ekonomiku v prospech všetkých: podnikateľov, pracovníkov a európskych občanov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Obrovské masy kapitálu sa však premietnu do nových kapitálových finančných bublín, namiesto toho, aby smerovali do reálneho hospodárstva, a inštitúcie ako MMF nás upozorňujú, že môže vypuknúť nová kríza, ešte ničivejšia ako v roku 2008 (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Budúci viacročný finančný rámec (2021 – 2027) musí byť na prospech hospodárskemu rozvoju (2) a zamestnanosti (3) a musí umožniť EÚ splniť jej ciele a prispieť k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Na mŕtvej planéte už nebude žiadny život, ani zamestnanosť, ani podnikanie. Zmena klímy tak predstavuje príležitosť na vytváranie kvalitných pracovných miest a musí priniesť riešenia prospešné pre zamestnávateľov, pracovníkov a občiansku spoločnosť. Meškanie opatrení na adaptáciu či nevykonanie žiadnych opatrení by mohlo značne zvýšiť celkové náklady spojené so zmenou klímy (4). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komisia, Dvor audítorov a Svetová banka uvádzajú rovnaké sumy: od roku 2021 bude treba v EÚ investovať 1 115 miliárd EUR ročne na opatrenia a na dosiahnutie cieľov EÚ do roku 2030 (5). V týchto 1 115 miliardách EUR je zahrnutá aj významná časť súčasných investícií, ktoré musia byť presmerované do oblasti udržateľného rozvoja (zelené zameranie). Pokiaľ ide o náklady v dôsledku nečinnosti, tie by predstavovali 190 miliárd EUR ročne (2 % HDP EÚ) (6). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ako sa vyjadrili mnohí ekonómovia a osobnosti politického a občianskeho života (7), je dôležité presadzovať a podporovať akýkoľvek projekt, ktorý môže spojiť európske sily v záujme pracovníkov, podnikov a všetkých občanov EÚ. To je cieľom paktu financie – klíma v záujme kvalitných pracovných miest. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pakt financie – klíma sa zameriava na to, aby sa kapitál, ktorý by mohol zapríčiniť novú finančnú bublinu, vrátil do opatrení boja proti zmene klímy a do reálnej ekonomiky. Takisto musí byť predmetom nového financovania, najmä pre malé a stredné podniky. Tento pakt musí predstavovať nový plán pre vedúce postavenie Európy a výbor preto vyzýva na vytvorenie integrovaného plánu (v spolupráci s Čínou a Indiou, hlavnými aktérmi v boji proti zmene klímy). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa nazdáva, že tento plán musí zahŕňať všetky aspekty politiky týkajúcej sa boja proti zmene klímy: spravodlivú transformáciu (opatrenia na zmiernenie účinkov zmeny, ale aj na kompenzáciu škôd a strát), ako aj účinné politiky na prispôsobenie sa zmene klímy. Treba čo najviac uprednostniť model obehového hospodárstva (8) a vylepšiť jeho regulačný rámec. To všetko bude musieť byť financované z rozpočtov na presmerovanie súčasných investícií (zelené zameranie) a z nových zdrojov financovania. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Tento prechod by priniesol potrebnú transformáciu na trhu práce a mohol by prispieť k tvorbe kvalitných pracovných miest v rámci Európskeho piliera sociálnych práv (9). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Je nevyhnutné sociálne dopĺňať vývoj smerom k modelu udržateľnej spoločnosti a vytvoriť akčný plán spravodlivej transformácie tak, aby sa na nikoho nezabudlo. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Táto transformácia si vyžaduje značné investície do výskumu a vývoja (VaV) a inovácií s cieľom podnietiť a podporiť inovačné projekty v rámci európskej taxonómie. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Ide o to, aby sa viac neopakovali chyby z minulosti (dotácie palív a nadmerné využívanie fosílnych zdrojov energie) a zastavila sa akákoľvek podpora projektov v oblasti klímy, ktoré sú škodlivé a/alebo v rozpore s Parížskou dohodou. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | V snahe dosiahnuť ciele Parížskej dohody by sa mala značná časť investícií vyčlenených na boj proti zmene klímy realizovať v súkromnom sektore, a to nad rámec verejných zdrojov. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Pakt vyžaduje vytvorenie jasného a predvídateľného európskeho politického rámca z dlhodobého hľadiska s cieľom zabezpečiť plánovanie investícií (10). Tento rámec musia dopĺňať mechanizmy úpravy na hraniciach v prípade výrobkov, ktoré by nespĺňali rovnaké sociálne a environmentálne normy. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV sa domnieva, že, ako už uviedla Komisia, je nevyhnutné vytvoriť jednotný systém klasifikácie (taxonómiu) EÚ s cieľom zachovať udržateľné projekty (a vylúčiť tie, ktoré nimi nie sú) a určiť oblasti, v ktorých môžu mať investície najväčší vplyv. Európsky parlament podporuje tento prístup a navrhuje aj zavedenie „environmentálnej značky“. Táto značka by mala byť poskytnutá na investície, ktoré spĺňajú taxonómiu EÚ a najprísnejšie normy v oblasti udržateľnosti, v snahe správne usmerniť investície (11). |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Podporované projekty, ktoré budú v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja Organizácie spojených národov, si vyžadujú značné prostriedky v oblasti inovácií a VaV a budú sa musieť realizovať prostredníctvom nástroja, ktorý umožní vizualizáciu rôznych zdrojov financovania (vrátane budúceho viacročného finančného rámca) a prostredníctvom rôznych opatrení:






  — | presmerovať financovanie do udržateľných investícií prostredníctvom „zeleného zamerania“ a v tejto súvislosti propagovať úvery z Európskej investičnej banky (EIB) „so zeleným označením“, |
| --- | --- | --- |

1.18.

—

presmerovať financovanie do udržateľných investícií prostredníctvom „zeleného zamerania“ a v tejto súvislosti propagovať úvery z Európskej investičnej banky (EIB) „so zeleným označením“,

| — | použiť kvantitatívne uvoľňovanie Európskej centrálnej banky (ECB) ako zdroj financovania, |
| --- | --- |

—

použiť kvantitatívne uvoľňovanie Európskej centrálnej banky (ECB) ako zdroj financovania,

| — | zvýšiť podiel Európskeho fondu pre strategické investície na boj proti zmene klímy na 40 %, |
| --- | --- |

—

zvýšiť podiel Európskeho fondu pre strategické investície na boj proti zmene klímy na 40 %,

| — | EÚ musí ukázať úroveň ambícií, ktoré zodpovedajú výzve boja proti zmene klímy; na tento cieľ musí vyčleniť v priemere 40 % svojho celkového rozpočtu (VFR 2021 – 2027), |
| --- | --- |

—

EÚ musí ukázať úroveň ambícií, ktoré zodpovedajú výzve boja proti zmene klímy; na tento cieľ musí vyčleniť v priemere 40 % svojho celkového rozpočtu (VFR 2021 – 2027),

| — | zvýšiť podiel európskeho Kohézneho fondu nad rámec súčasných 20 %, |
| --- | --- |

—

zvýšiť podiel európskeho Kohézneho fondu nad rámec súčasných 20 %,

| — | uvoľniť 3 % dôchodkových a poistných fondov, |
| --- | --- |

—

uvoľniť 3 % dôchodkových a poistných fondov,

| — | podporiť podniky, najmä MSP v ich investíciách do V&V až do sumy 100 miliárd EUR určených na tento účel, |
| --- | --- |

—

podporiť podniky, najmä MSP v ich investíciách do V&V až do sumy 100 miliárd EUR určených na tento účel,

| — | dodržiavať záväzky vo vzťahu k finančnej pomoci južným krajinám, ktoré sa zúčastňujú na boji proti zmene klímy, |
| --- | --- |

—

dodržiavať záväzky vo vzťahu k finančnej pomoci južným krajinám, ktoré sa zúčastňujú na boji proti zmene klímy,

| — | zaviesť doložku o Parížskej dohode, ktorá bude skutočne záväznou v obchodných dohodách EÚ. |
| --- | --- |

—

zaviesť doložku o Parížskej dohode, ktorá bude skutočne záväznou v obchodných dohodách EÚ.

2.   Úvod

| 2.1. | V článku 3 Zmluvy o EÚ sa ustanovuje, že musí podporovať udržateľný rast, ktorý bude ohľaduplný k životnému prostrediu. Naliehavosť situácie v oblasti klímy bola vyhlásená za absolútnu prioritu, a to aj pre EHSV, a vyžaduje si globálny akčný rámec pre verejné orgány, ako aj pre hospodárske subjekty, pracovníkov a občanov. v dôsledku toho bude nutné organizovať a najmä financovať výraznú hospodársku, sociálnu a environmentálnu transformáciu (12). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nedávno začatá diskusia o budúcom viacročnom finančnom rámci EÚ na obdobie 2021 – 2027 musí horizontálnym spôsobom zahrnúť otázky týkajúce sa zmeny klímy a prispieť k prioritnému cieľu prechodu na udržateľnejší svet. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tento prechod by priniesol potrebnú transformáciu na trhu práce a mohol by prispieť k tvorbe kvalitných pracovných miest v rámci Európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Európa potrebuje nový projekt, aby potvrdila svoju pridanú hodnotu a preukázala, že dokáže súčasne vytvoriť priaznivé prostredie pre tvorbu kvalitných pracovných miest, ktoré sú dobre platené a oživiť reálnu a udržateľnú ekonomiku v prospech všetkých. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európa bude súčasťou riešenia, keďže sa odlíši od iných medzinárodných hospodárskych subjektov, ak bude súčasne zohľadňovať tri piliere udržateľného rozvoja – hospodársky, environmentálny a sociálny. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nedávne štúdie MMF a OECD kritizovali spôsob, akým sa riadila kríza v roku 2008, a síce prijatie ekonomických opatrení, ktoré prinútili občanov, podniky a vlády k rozpočtovým škrtom. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Treba výraznejšie investovať v oblasti inovácie a VaV s cieľom riešiť nové socio-ekonomické výzvy, ako sú energetická transformácia, obehové hospodárstvo a hospodárstvo spoločného využívania zdrojov, ako aj automatizácia s cieľom zabrániť zhoršovaniu kvality pracovných miest. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | K finančnej a sociálnej kríze sa pridala aj politická kríza, alebo v niektorých krajinách silné politické turbulencie a ekologická kríza. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Boj proti zmene klímy je preto nielen nevyhnutnosťou, ale aj príležitosťou položiť nové základy našich hospodárstiev, podporiť udržateľný model rastu, lepšie bojovať proti nerovnostiam a posilniť demokraciu. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Fakty

| 3.1. | EHSV rozhodne podporuje rámec programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorý OSN stanovila a ktorý má vymedziť súbor cieľov udržateľného rozvoja na odstránenie chudoby, ochranu planéty, zabezpečenie ochrany ľudských práv a zaručenie prosperity pre všetkých. Prijatie tohto programu je historickým míľnikom na ceste k novému modelu, v ktorom sa riešia hospodárske, sociálne a environmentálne rozdiely univerzálnym a neoddeliteľným spôsobom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Parížska dohoda stanovuje cieľ obmedziť globálne otepľovanie do roku 2100 „jasne pod 2 oC“ v porovnaní s predindustriálnym obdobím“ a, že ak je to možné, treba sa zamerať na „pokračovanie v úsilí obmedziť nárast teploty na 1,5 oC. Podľa OSN naše súčasné smerovanie umožní prinajlepšom dosiahnuť, že sa teplota zvýši o 3 oC alebo viac. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zmena klímy prináša veľmi významné ľudské a finančné náklady, najmä v dôsledku nárastu prírodných katastrof: horúčavy, zvyšovanie hladiny vôd prispeli k smrti ôsmich miliónov ľudí na celom svete od začiatku dvadsiateho storočia, čo predstavuje náklady 7 000 miliárd USD (13). Taktiež pozorujeme nárast počtu klimatických utečencov (250 miliónov do roku 2050). Podobne sa najslabšie skupiny stávajú prvými obeťami zmeny klímy, čo prehlbuje nerovnosti. Podľa MMF „prehlbovanie nerovností ohrozuje udržateľný hospodársky rast“ (14). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V prípade zachovania status quo, ak sa neprijmú opatrenia na prispôsobenie sa zmenám klímy očakávaným do roku 2080, by každoročne náklady pre domácnosti v celej EÚ pri nemenných cenách predstavovali 190 miliárd EUR (len náklady na poistenia berúc do úvahy klimatické škody) (15). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hoci sa pokročilo v otázke financovania boja proti globálnemu otepľovaniu a jeho účinkom, nepostačuje to. Politickou prioritou musia byť udržateľné financie a hospodárstvo, a to najmä prostredníctvom jasného, stabilného a stimulujúceho politického rámca, ktorý, by mal takisto podporovať realizáciu inovačných projektov s vysokou pridanou hodnotou, ktoré sú zároveň šetrné k životnému prostrediu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Napriek tomu, že Európa sa ešte stále úplne nezotavila z finančnej krízy z roku 2008, MMF v súčasnosti varuje a poukazuje na riziko krízy, ktorá by bola horšia a všeobecnejšia ako kríza v roku 2008 (16). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podľa P. Laurrouturoua a J. Jouzela z 2 200 miliárd EUR vytvorených Európskou centrálnou bankou od roku 2015 bolo iba 11 % vložených do reálnej ekonomiky, 89 % prispelo k špekuláciám a novej finančnej bubline (17). OECD navyše eviduje približne 800 programov výdavkov a daňových úľav zavedených v 35 krajinách OECD a v šiestich krajinách veľkých rozvíjajúcich sa ekonomík (18), ktoré podporujú výrobu alebo spotrebu fosílnych palív, čo je úplne v rozpore s usmerneniami stanovenými v Parížskej dohode. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Toto smerovanie prostriedkov, či už vyplýva zo špekulácií alebo vyčleňovania prostriedkov v rozpore s cieľmi v oblasti boja proti zmene klímy, ktoré si EÚ vytýčila, je nákladné z hospodárskeho, sociálneho a ekologického hľadiska pre celú európsku spoločnosť. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Európsky parlament konštatuje, že sa ukázalo, že viacročný finančný rámec na obdobie 2014 až 2020 nedokáže uspokojiť súčasné potreby. Navyše nereaguje na sériu kríz a nových výziev (okrem iného poľnohospodárstvo, zamestnanosť mladých ľudí, udržateľné investície alebo životné prostredie). To je dôvod, pre ktorý tento budúci finančný rámec musí byť odteraz využitý v záujme dôležitej výzvy, ktorú predstavuje boj proti zmene klímy a prostredníctvom tvorby kvalitných pracovných miest. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Príležitosti

| 4.1. | Veľkopodnikatelia využívajú príležitosti, ktoré ponúka zmena klímy. Mnohí z nich sa domnievajú, že podniky musia byť súčasťou riešenia a zdôrazňujú, že tie podniky, ktoré využili príležitosti núkajúce sa v odvetviach s nízkymi emisiami oxidu uhličitého sú čoraz ziskovejšie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pre podnikateľov je možné vytvoriť pracovné miesta a inovovať na ceste k prosperujúcemu a nízkouhlíkovému hospodárstvu (19) a zároveň vytvárať zisk. Je to o to dôležitejšie, že cieľ „bez emisií uhlíka“ by sa mal splniť do polovice storočia, aby sa dosiahlo globálne otepľovanie pod 2 oC. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pakt financie – klíma musí prispieť k tomu, aby sa nutnosť reagovať na zmenu klímy zmenila na príležitosť na zmenu európskeho priemyslu a zakladanie nových podnikov. Preto treba výrazne investovať do reálnej ekonomiky a do výskumu a vývoja s cieľom vytvoriť udržateľné a kvalitné pracovné miesta. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Celková miera zamestnanosti sa v EÚ zvýšila, pričom nezamestnanosť klesla, a to vďaka nedávnemu zlepšeniu ekonomiky. Dlhodobá nezamestnanosť, neistota pracovných miest, najmä u žien, ako aj nezamestnanosť mladých ľudí zostávajú na veľmi vysokej úrovni. Prechod na udržateľný rozvoj by mal umožniť dynamickým a inovatívnym podnikom využiť všetky ponúknuté príležitosti a prispieť k zlepšeniu situácie v oblasti nezamestnanosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Preto je dôležité, aby Európska únia spolupracovala s členskými štátmi a vypracovala koordinovanú stratégiu na poskytnutie priaznivého prostredia pre tvorbu udržateľných a kvalitných pracovných miest. Komisia musí preskúmať možnosť vylúčiť z výpočtu dlhu (20) verejné investície, ktoré prispievajú k tvorbe kvalitných pracovných miest a udržateľnému hospodárstvu, pretože z nich majú prospech všetci, podniky, aj pracovníci. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EÚ nabáda na spoluprácu medzi členskými štátmi. Komisia podporuje a vyhodnocuje ich úsilie, najmä v rámci európskeho semestra, usmernení pre politiku zamestnanosti a monitorovania vnútroštátnych politík (spoločná správa o zamestnanosti, národné programy reforiem a odporúčania pre jednotlivé krajiny). Ale musí mať aj možnosť zosúladiť svoje politiky so zámermi a cieľmi, ktoré podporujú spoločnú prosperitu pre podnikateľov, pracovníkov a európskych občanov. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Agentúra ADEME (21) sa domnieva, že potenciál čistej tvorby pracovných miest v súvislosti s klímou v Európe je 5 až 6 miliónov pracovných miest do roku 2050, podľa Európskej komisie možno do roku 2020 vytvoriť 3 milióny pracovných miest v odvetví energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Konfederácia zamestnávateľov BDI v Nemecku oznámila, že by mohla dosiahnuť cieľ znížiť emisie CO2 o 80 % v roku 2050, ak by mala dispozícii 50 miliárd EUR ročne počas tohto obdobia. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Možno konštatovať zvýšenie počtu pracovných miest ekvivalentných plnému pracovnému času v ekologickom hospodárstve (z 2,8 milióna v roku 2000 na 4,2 milióna v roku 2014). Niektoré odvetvia sú veľmi dynamické: energia z obnoviteľných zdrojov (1 milión pracovných miest vytvorených od roku 2000: + 182 %) alebo odvetvie odpadového hospodárstva (z 0,8 milióna v roku 2000 na 1,1 milióna v roku 2014: + 36 %). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Je však veľmi dôležité, aby sa aj MSP, ale aj družstevné podniky a menšie organizácie prítomné na všetkých miestnych stupňoch mohli zapojiť do trvalo udržateľných projektov a aby im boli prioritne poskytnuté financie. Preto treba zabezpečiť, aby prístup k financiám nepredstavoval pre MSP prekážku (22). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Okrem toho je potrebné uplatňovať prístup na viacerých úrovniach a zapojiť všetky príslušné zainteresované strany, verejné aj súkromné, s cieľom podporovať a zahrnúť iniciatívy, plány a činnosti siete regiónov, miest a obcí zapojených do boja proti zmene klímy a vykonávanie Parížskej dohody, ako uviedol Európsky výbor regiónov vo svojom nedávnom stanovisku (23). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Napokon pakt financie – klíma, ktorý musí zmobilizovať všetky prostriedky a ochotu verejných aj súkromných subjektov, bude musieť zvážiť sprievodné opatrenia navrhnuté Komisiou, ako napríklad taxonómia (klasifikácia), povinnosť pre inštitucionálnych investorov zahrnúť „udržateľnosť“, poskytovanie informácií investorom, nastavenie vlastných zdrojov bánk, zvýšená transparentnosť v oblasti zverejňovania informácií zo strany podnikov alebo environmentálne značky EÚ(navrhnuté Európskym parlamentom). |
| --- | --- |

4.12.

5.   Rôzne zdroje financovania a súvisiace opatrenia

Presmerovanie (zelené zameranie) a nové zdroje financovania

| 5.1. | Európska komisia, pričom Dvor audítorov uvádza rovnaké údaje, hovorí o potrebe vyčleniť približne 1 115 miliárd ročne na boj proti zmene klímy a jej dôsledkom. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | V tomto balíku vo výške 1 115 miliárd EUR na obdobie rokov 2021 – 2030 sa majú financovať dva druhy projektov (24):






  — | na jednej strane, projekty s návratnosťou investícií, ktoré patria do oblastí činnosti EIB a verejných rozvojových bánk (25), súkromných bánk, dôchodkových a poisťovacích fondov alebo štátnych investičných fondov, |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

na jednej strane, projekty s návratnosťou investícií, ktoré patria do oblastí činnosti EIB a verejných rozvojových bánk (25), súkromných bánk, dôchodkových a poisťovacích fondov alebo štátnych investičných fondov,

| — | na druhej strane, projekty, ktoré si vyžadujú verejné dotácie, financované z príspevkov EÚ. |
| --- | --- |

—

na druhej strane, projekty, ktoré si vyžadujú verejné dotácie, financované z príspevkov EÚ.

| 5.3. | Ide o presmerovanie všetkých alebo časti existujúcich fondov do udržateľných investícií, t. j. „ekologizáciu“ európskeho finančného rámca a zameranie finančných prostriedkov na boj proti vplyvom zmeny klímy. Ide o tieto finančné prostriedky:






  — | úvery EIB: súkromné banky by prostredníctvom EIB mohli financovať investície, ktoré spĺňajú taxonómiu (klasifikáciu) EÚ, |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

úvery EIB: súkromné banky by prostredníctvom EIB mohli financovať investície, ktoré spĺňajú taxonómiu (klasifikáciu) EÚ,

| — | emisia peňazí ECB: smerovať peniaze z kvantitatívneho uvoľňovania do reálnej a udržateľnej ekonomiky: 50 % ročného kvantitatívneho uvoľňovania by pomohlo nájsť stovky miliárd eur ročne, |
| --- | --- |

—

emisia peňazí ECB: smerovať peniaze z kvantitatívneho uvoľňovania do reálnej a udržateľnej ekonomiky: 50 % ročného kvantitatívneho uvoľňovania by pomohlo nájsť stovky miliárd eur ročne,

| — | podiel 40 % (namiesto súčasných 20 %) v rámci Európskeho fondu pre strategické investície (EIB a Komisia) by sa mal venovať na boj proti globálnemu otepľovaniu a jeho účinkov vrátane sociálnej oblasti a oblasti vzdelávania a |
| --- | --- |

—

podiel 40 % (namiesto súčasných 20 %) v rámci Európskeho fondu pre strategické investície (EIB a Komisia) by sa mal venovať na boj proti globálnemu otepľovaniu a jeho účinkov vrátane sociálnej oblasti a oblasti vzdelávania a

| — | EÚ musí ukázať úroveň ambícií, ktoré zodpovedajú výzve boja proti zmene klímy; na tento cieľ musí vyčleniť v priemere 40 % svojho celkového rozpočtu, a to najmä z európskeho Kohézneho fondu, ktorý venuje len 20 % svojich prostriedkov do tejto oblasti na tento boj v rozpočte na obdobie 2014 – 2020, |
| --- | --- |

—

EÚ musí ukázať úroveň ambícií, ktoré zodpovedajú výzve boja proti zmene klímy; na tento cieľ musí vyčleniť v priemere 40 % svojho celkového rozpočtu, a to najmä z európskeho Kohézneho fondu, ktorý venuje len 20 % svojich prostriedkov do tejto oblasti na tento boj v rozpočte na obdobie 2014 – 2020,

| — | na doplnenie týchto prostriedkov by sa mal venovať podiel 3 % z investícií dôchodkových a poistných fondov na boj proti globálnemu otepľovaniu. |
| --- | --- |

—

na doplnenie týchto prostriedkov by sa mal venovať podiel 3 % z investícií dôchodkových a poistných fondov na boj proti globálnemu otepľovaniu.

| 5.4. | Osobitné úsilie treba vynaložiť v oblasti výskumu a vývoja a odbornej prípravy; na tento jediný účel sa musí vyčleniť 100 miliárd EUR ročne. Výbor vo vhodnom čase predloží návrhy, aby sa rozhodlo, ktorý nástroj resp. ktoré nástroje treba použiť, aby sa doplnilo súčasné a budúce financovanie požadované na tento účel. |
| --- | --- |

5.4.

Kroky, ktoré je potrebné podniknúť

| 5.5. | Môžu byť k dispozícii mnohé finančné nástroje na boj proti zmene klímy, ale finančné prostriedky možno očakávať, len ak Európa bude mať koherentný plán s jasným smerovaním a v dlhodobom horizonte (26). Plán by mal zohľadniť tieto skutočnosti: |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Musí sa zaviesť jasný, stabilný a dlhodobý politický rámec. Ide o poskytovanie bezpečnosti pre plánovanie a investície, pretože nič nie je škodlivejšie než neistota v dôsledku neustálych zmien zamerania politických opatrení. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | EIB sa od januára 2018 stala najväčším emitentom zelených dlhopisov na svete. Ak chceme, aby poskytovala ešte výhodnejšie podmienky pre navrhovateľov projektov v rámci paktu financie – klíma, mohli by sa prijať dve opatrenia:






  — | V prvom rade by sa mal rozšíriť „Junckerov plán“ na tieto projekty, čo by EIB umožnilo využívať záručný fond Európskeho fondu pre strategické investície. |
| --- | --- | --- |

5.5.2.

—

V prvom rade by sa mal rozšíriť „Junckerov plán“ na tieto projekty, čo by EIB umožnilo využívať záručný fond Európskeho fondu pre strategické investície.

| — | Následne by EIB mohla získať viac prostriedkov z ECB. EIB už má prístup k programu nákupu aktív ECB, ale len k veľmi obmedzenej časti. Vzhľadom na predpokladané sumy by však EIB mala rýchlo problém s pomerom vlastných zdrojov. Preto si možno predstaviť, že EIB by sa stala bankou trvalo udržateľného rozvoja, ktorá by financovala najmä energetickú transformáciu, ekologickú mobilitu a inováciu, a vzdala by financovania tradičných projektov, ktoré naďalej získavajú väčšinový podiel jej úverov. |
| --- | --- |

—

Následne by EIB mohla získať viac prostriedkov z ECB. EIB už má prístup k programu nákupu aktív ECB, ale len k veľmi obmedzenej časti. Vzhľadom na predpokladané sumy by však EIB mala rýchlo problém s pomerom vlastných zdrojov. Preto si možno predstaviť, že EIB by sa stala bankou trvalo udržateľného rozvoja, ktorá by financovala najmä energetickú transformáciu, ekologickú mobilitu a inováciu, a vzdala by financovania tradičných projektov, ktoré naďalej získavajú väčšinový podiel jej úverov.

| 5.5.3. | Ide o to vymedziť, v ktorých odvetviach by tieto rozpočty boli najprospešnejšie a najzaujímavejšie z hľadiska pomeru nákladov a prínosov pre životné prostredie, občanov a hospodárstvo (energetika, bývanie, poľnohospodárstvo, mobilita, doprava, recyklácia, voda atď.). Hoci treba spravodlivý prístup k sieti, je potrebné zohľadniť skutočnosť, že niektoré odvetvia sú dostatočne rentabilné a nevyžadujú ďalšie dotácie (napríklad fotovoltika). |
| --- | --- |

5.5.3.

| 5.5.4. | Treba posilniť činnosť EIB, nielen z hľadiska objemu, ale aj z hľadiska schopnosti prevziať vyššie riziko. EIB by tak viac prispievala k boju proti zmene klímy prostredníctvom podpory vznikajúcich priemyselných odvetví, a to aj malých rozmerov, než tým, že poskytuje miliardy eur na fotovoltiku priemysel alebo klasické veterné elektrárne, ktoré už vo veľkej miere financuje súkromný sektor |
| --- | --- |

5.5.4.

| 5.5.5. | Všetky finančné prostriedky musia, ako navrhuje Komisia, reagovať na spoločnú taxonómiu (klasifikáciu) EÚ. EHSV by sa ako zástupca občianskej spoločnosti mal zapájať do praktických opatrení pri vypracovaní tejto klasifikácie. |
| --- | --- |

5.5.5.

| 5.5.6. | Treba čo najviac uprednostniť model obehového hospodárstva a vylepšiť jeho regulačný rámec. Obehové hospodárstvo musí umožniť zníženie alebo dokonca zastavenie ťažby prírodných zdrojov prostredníctvom recyklácie predmetov (mobilné telefóny sa recyklujú len na úrovni 3 %; iné predmety vôbec) a vzácnych kovov. Tieto kovy, napr. lítium, kobalt alebo kovy používané vo výrobe produktov budúcnosti, sú k dispozícii iba v malých množstvách v porovnaní s nadchádzajúcimi potrebami, pre elektrifikáciu vozidiel a uskladňovanie elektrickej energie vo všeobecnosti, pričom výroba týchto kovov je neporovnateľná s očakávaným vývojom potrieb. |
| --- | --- |

5.5.6.

| 5.5.7. | Takisto by sa mali podporovať investície do energetickej efektívnosti budov, ktoré sú zodpovedné za 30 % emisií CO2 (o to viac, že ide o investície s rýchlou návratnosťou). Tiež treba mať k dispozícii dokonalo prepojené elektrické vedenia a plynovody, aby sa dosiahol plne integrovaný európsky trhu s energiou spojený s Afrikou a Blízkym východom. |
| --- | --- |

5.5.7.

| 5.5.8. | V záujme spravodlivého a sociálneho prechodu, ako sa plánuje v Parížskej dohode a za ktorý sa zasadzuje Institut Jacques Delors (27), sa bude musieť časť finančných prostriedkov venovať do fondu na prispôsobenie sa pre regióny a pracovníkov, ktorých sa týkajú odvetvia v prechode. v tejto súvislosti by bolo vhodné, aby sa značná časť európskeho Kohézneho fondu pre regióny vyčlenila na klimatické ciele a ich pozitívne sociálno-ekonomické vplyvy. Fond na prispôsobenie sa prechodu by mal zahŕňať aj podporu pre pracovníkov, ktorí sa v rámci odbornej prípravy rekvalifikujú. Tiež bude treba zmeny skôr predvídať než sa im podrobovať, a teda časť jeho rozpočtov by mala smerovať do inovácií a VaV v odvetviach, ktoré boli označené za prioritné. |
| --- | --- |

5.5.8.

| 5.5.9. | V každej dohode o voľnom obchode by sa mala okrem sociálnej a environmentálnej doložky zaviesť aj záväzná doložka o záväzkoch týkajúcich sa plnenia Parížskej dohody. (Dotknutí by boli všetci potenciálni obchodní partneri EÚ, keďže 195 zo 197 členských štátov Organizácie Spojených národov je jej signatármi). |
| --- | --- |

5.5.9.

| 5.5.10. | V záujme zdôraznenia najvyššieho politického významu tohto opatrenia je potrebné rozpočtové a finančné prostriedky vyčlenené týmto spôsobom posilniť prostredníctvom nástroja, ktorý umožní skutočnú a transparentnú vizualizáciu fondov, ktorých sa to týka. |
| --- | --- |

5.5.10.

| 5.5.11. | Okrem toho, hoci sa to netýka priamo európskeho fondu financie – klíma, EÚ musí dodržiavať svoje medzinárodné politické záväzky (konferencia OSN o zmene klímy v roku 2009) a do roku 2020 vyčleniť 100 miliárd USD ročne na boj proti zmene klímy v Afrike a v regióne Stredozemného mora. |
| --- | --- |

5.5.11.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; IMF: Global Financial Stability Report October 2018.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 bod 3.1.8 (prijaté 19. septembra 2018, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

2

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020

(3)  EHSV „Priority sekcie ECO na rok 2018 a ďalšie roky“.

3

Priority sekcie ECO na rok 2018 a ďalšie roky

(4)  OECD, Les conséquences économiques du changement climatique, 2. 9. 2016.

4

Les conséquences économiques du changement climatique

(5)  Európska komisia, Impact assessment accompanying the document „Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency“, (Posúdenie vplyvu – Sprievodný dokument k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti“, SWD(2016) 405 final/2 zo 6. 12. 2016, tabuľka 22 (scenár EUCO30 – zdroj: model PRIMES);

5

Impact assessment accompanying the document „Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency“

zdroj:

Dvor audítorov, https://www.euractiv.fr/section/climat/news/la-cour-des-comptes-fustige-linefficacite-de-la-politique-climat-de-lue/.

(6)  Ciscar, M., et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Dopady klímy v Európy – projekt PESETA II JRC), 2014.

6

(7)  https://www.pacte-climat.eu/en/the-first-signatories-of-the-call/.

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému Investovanie do inteligentného, inovatívneho a udržateľného priemyslu (Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 70).

8

Investovanie do inteligentného, inovatívneho a udržateľného priemyslu

(9)  Stanovisko EHSV na tému Európsky pilier sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10).

9

Európsky pilier sociálnych práv

(10)  Stanovisko EHSV na tému Vytvorenie koalície občianskej spoločnosti a orgánov na nižšej ako celoštátnej úrovni na plnenie záväzkov stanovených v parížskej dohode (Ú. v. EÚ C 389, 21.10.2016, s. 20).

10

Vytvorenie koalície občianskej spoločnosti a orgánov na nižšej ako celoštátnej úrovni na plnenie záväzkov stanovených v parížskej dohode

(11)  Správa zo 4. mája 2018 [2018/2007(INI)] o udržateľných financiách, spravodajkyňa: Molly Scott Cato.

11

(12)  Stanovisko EHSV na tému Akčný plán pre udržateľné financovanie, (pozri stranu 73 tohto úradného vestníka).

12

Akčný plán pre udržateľné financovanie

(13)  Štúdia Jamesa Daniella, Technologický inštitút v Karlsruhe, apríl 2016.

13

(14)  https://blogs.imf.org/2017/02/22/the-imfs-work-on-inequality-bridging-research-and-reality/.

14

(15)  Ciscar, M., et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Dopady klímy v Európy – projekt PESETA II JRC), 2014.

15

(16)  https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; IMF: Global Financial Stability Report October 2018.

16

(17)  Avoiding climate and financial chaos (P. Larrouturou and J. Jouzel, ed. Odile Jacob).

17

Avoiding climate and financial chaos

(18)  OECD Companion to the Inventory of Support Measures for Fossil Fuels 2015.

18

(19)  Paul Polman, generálny riaditeľ, Unilever, a Jean-Pascal Tricoire, generálny riaditeľ, Schneider Electric a predseda Pacte mondial France, pri príležitosti samitu Business & Climate: http://www.businessclimatesummit.com/summit/2015/press-room.

19

(20)  Stanovisko EHSV na tému Financovanie Európskeho piliera sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1).

20

Financovanie Európskeho piliera sociálnych práv

(21)  Francúzska agentúra pre životné prostredie a riadenie energetiky.

21

(22)  Stanovisko EHSV na tému Po parížskej konferencii (Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 24).

22

Po parížskej konferencii

(23)  Stanovisko VR na tému Financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy: kľúčový nástroj plnenia Parížskej dohody (Ú. v. EÚ C 54, 13.2.2018, s. 9).

23

Financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy: kľúčový nástroj plnenia Parížskej dohody

(24)  Podľa Philippa Maystadta, bývalého prezidenta EIB.

24

(25)  KfW v Nemecku, CDC vo Francúzsku, CDP v Taliansku, ICO v Španielsku.

25

(26)  Jeffrey Sachs, vypočutie EHSV z 18. mája 2018.

26

(27)  http://institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/Pactesocialtransitionénergétique-FernandesPellerinCarlin-janvier18.pdf.

27

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Strategický vývoj priemyselnej politiky do roku 2030 s cieľom posilniť konkurencieschopnosť a rozmanitosť priemyselnej základne v Európe a zamerať sa na dlhodobú výkonnosť v rámci globálnych hodnotových reťazcov

(prieskumné stanovisko na žiadosť rakúskeho predsedníctva Rady EÚ)

(2019/C 62/03)

| Spravodajca: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Gerald KREUZER |

Spravodajca:

Carlos TRIAS PINTÓ

Pomocný spravodajca:

Gerald KREUZER

| Konzultácia | Rakúske predsedníctvo Rady EÚ 12. 2. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušný orgán | poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) |
| Prijaté v CCMI | 25. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 158/9/4 |

Konzultácia

Rakúske predsedníctvo Rady EÚ 12. 2. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušný orgán

poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI)

Prijaté v CCMI

25. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

158/9/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Priemyselná politika by mala identifikovať príležitosti pre budúci globálny udržateľný a inkluzívny rast a umožniť, aby sa využili. Na nikoho by sa nemalo zabudnúť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európa si musí udržať svoju ambíciu obnoviť podiel priemyselnej výroby na predchádzajúcu úroveň, pričom musí tento cieľ doladiť prostredníctvom kľúčových ukazovateľov výkonnosti. Priemyselná politika Európy (medzi GR, členskými štátmi, regiónmi) sa musí zlepšiť a byť súčasťou komplexných cezhraničných hodnotových reťazcov na čoraz globalizovanejšom trhu. Je potrebný holistický prístup, ktorý v duchu „spravodlivého prechodu“ uvedie do súladu rast, výzvy v oblasti klímy a životného prostredia a spoločenské problémy a účinne spojí národné a európske sily. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Koncepcia rEUnaissance Európy znamená plnohodnotný
  riadiaci plán
  pre európsky priemysel, ktorý začlení priemyselnú politiku do všetkých oblastí politiky EÚ a umožní transformáciu priemyslu, aby sa Európa stala najväčšou vedomostnou ekonomikou, ktorá vytvára pridanú hodnotu prostredníctvom kreativity a inteligentného dizajnu, sociálnej inovácie a podpory nových udržateľných inkluzívnych priemyselných modelov (značka „Vyrobené v Európe“). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ak majú politiky EÚ v oblasti obehového hospodárstva a klímy vytvárať pracovné miesta v Európe, je potrebné, aby boli hlavné prvky hodnotového reťazca, ktorý tieto politiky umožňuje realizovať, umiestnené v Európe. Preto je dôležité, aby sa v stratégii EÚ uznával význam hodnotového reťazca a navrhovali sa v nej ambiciózne opatrenia na ich ďalší rozvoj. Namiesto zamerania na jednotlivé odvetvia by stratégia mala zabezpečovať atraktívne podmienky pre fungovanie v Európe. Ak si má Európa udržať svoje miesto v globálnej ekonomike, ako meradlo úspechu by sa malo používať začlenenie jednotlivých európskych hodnotových reťazcov do globálnych hodnotových reťazcov, t. j. európski dodávatelia musia mať možnosť hospodársky súťažiť na celom svete, nielen v Európe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zlepšenia v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy zamerané na nové pracovné miesta a služby by tiež mali byť úzko prepojené s politikami v oblasti výskumu, vývoja a inovácií a s vytvorením možností učenia sa v práci a program v oblasti zručností (1) by sa mal rozšíriť na nové kľúčové odvetvia, ako sú stavebníctvo, oceliarstvo, papierenský priemysel, ekologické technológie a energia z obnoviteľných zdrojov, výroba či námorná doprava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Na zabezpečenie vedúceho postavenia Európy v oblasti technológií odporúča EHSV zvýšiť investície do prevratných a prelomových technológií, ako sú umelá inteligencia a robotika, internet vecí, dátová analýza, 3D tlač, nové materiály a nanomateriály, nanoelektronika, výskum oceánov a vesmírny prieskum a pod. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 sa musia čo najkonkrétnejšie a najdetailnejšie stanoviť dodatočné rozpočtové prostriedky, ktoré sa alokujú na každý individuálny sektor, najmä na politiku v oblasti výskumu, vývoja a inovácií a politiku súdržnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že inštitucionálne riadenie by sa malo posilniť, pričom v posúdeniach vplyvu by sa mal posudzovať nielen vplyv na hospodárstvo, ale aj na životné prostredie a spoločnosť v rámci celého hodnotového reťazca. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V záujme zvýšenia udržateľnosti celého priemyselného hodnotového reťazca EHSV dôrazne podporuje akčný plán Komisie na financovanie udržateľného rastu (2) prostredníctvom budovania taxonómie udržateľného financovania, ktorou sa zodpovedné úspory presmerujú na udržateľné investície, čím sa posilnia európske strategické investície (vyvážená kombinácia plánovaného fondu InvestEU a súkromných finančných zdrojov). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV opätovne dôrazne podporuje tzv. zlaté pravidlo pre verejné investície, a to nielen v spolufinancovaní strategických investičných projektov, ale aj vo všetkých udržateľných investičných projektoch spojených s pozitívnym pokrokom v zavedení jednotného systému klasifikácie udržateľných činností EÚ (alebo taxonómie), aby sa poskytli nové možnosti rozvoja tým európskym krajinám, ktoré sú najviac postihnuté krízou. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Finančné nástroje: Vytvorenie rovnakých podmienok, poskytovanie verejného financovania na priemyselné projekty (až do výšky 75 % investičných nákladov, alebo viac, ak je to opodstatnené), zvýšenie preferenčných pôžičiek a prístup k úverom. Prístup k verejným grantom na činnosti, ktoré sú určené na „eliminovanie rizika“ prirodzene vysokorizikových inovatívnych projektov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Najproduktívnejšie odvetvia (s najvyššou pridanou hodnotou) sú tiež odvetvia, v ktorých je najvyššia koncentrácia inovácií. Okrem toho sa odvetvia, ktoré podliehajú prísnejším právnym predpisom v oblasti životného prostredia, vyznačujú aj vyššou mierou patentov, pravdepodobne v dôsledku regulačného tlaku (3). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Hlavným faktorom regulačných nákladov je vykonávanie politík EÚ prostredníctvom delegovaných alebo vykonávacích aktov. Inovačnú kapacitu priemyslu, najmä malých a stredných podnikov, brzdia technokratické postupy súvisiace s dodržiavaním predpisov bez vymedzenia nákladovo najefektívnejších spôsobov dosiahnutia želaných regulačných výsledkov. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Trvalo udržateľný rozvoj a konkurencieschopnosť sa nesmú vnímať oddelene. EHSV požaduje, aby sa v EÚ stanovili normy na výrobky, ktoré musia dodržiavať domáci aj zahraniční výrobcovia a ktorých dodržiavanie sa dá vymáhať na hranici. Dovoz výrobkov, ktoré nerešpektujú environmentálne a sociálne normy, preto znamená, že priemyselné odvetvia EÚ čelia vážnym ťažkostiam pri plnení spoločenských potrieb a požiadaviek týkajúcich sa udržateľnosti. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Európska komisia by mala dôsledne sledovať riadne vykonávanie dohôd EÚ o voľnom obchode vrátane jednoduchých a jasných pravidiel. Kapitoly o trvalej udržateľnosti v dohodách o voľnom obchode musia podporovať vykonávanie pracovných noriem MOP a hlavných zásad OSN v oblasti podnikania a ľudských práv (4), ktorými sa stanovujú minimálne prierezové podmienky, ktoré nemožno zmeniť (práva zraniteľných skupín, zásada dobrej daňovej správy atď.) Mala by sa zaručiť reciprocita v obchodných vzťahoch (napr. investície, verejné obstarávanie, dotácie). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Potrebný je širší sociálny dialóg na rôznych úrovniach, aby sa riadne zanalyzovali a poskytli spoločné odpovede na globálne hodnotové reťazce v udržateľných podnikoch, kde majú aj pracovníci slovo. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV vyzýva Komisiu, aby stanovila konkurencieschopnosť a vedúce postavenie priemyslu ako hlavné politické priority a začala program priemyselnej stratégie EÚ. Nabáda Komisiu, aby každoročne zverejňovala správu o výsledkoch priemyselnej stratégie EÚ, v ktorej by sa zaoberala všetkými príslušnými oblasťami politiky Komisie. |
| --- | --- |

1.17.

2.   Megatrendy – Iba jeden svet

| 2.1. | Dnešný priemysel čelí zásadnej transformácii v súvislosti s obrovským rozsahom digitálnej transformácie a s nízkouhlíkovým hospodárstvom. Energia z obnoviteľných zdrojov nahradí fosílne palivá, dáta sa stávajú novou dominantnou surovinou a internet (vecí) sa stal najdôležitejším spôsobom komunikácie. Lineárne modely výroby ustúpia viac obehovým systémom výroby-spotreby-recyklácie, zatiaľ čo masová výroba bude nahradená výrobnými procesmi prispôsobenými na mieru. Moderný priemysel znamená výrobu a inováciu v sieti úzko spolupracujúcich aktérov od veľkých po malé a stredné podniky, doplnenú o súvisiace služby v rámci celého hodnotového reťazca. Vedomosti nahradili pracovnú silu alebo investície na mieste najdôležitejšieho faktora. Dlhodobá európska priemyselná stratégia musí začleniť všetky tieto (prelomové) výzvy pri vstupe do etapy, ktorú v histórii ľudstva možno prirovnať iba k prechodu od paleolitu k neolitu, t. j. do doby infolitu (5). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Väčšina vedeckého výskumu upozorňuje na to, že do roku 2030 bude v závislosti od odvetvia 20 až 50 % pracovných miest nahradených technológiami a robotikou (6). Vzniknú však aj nové pracovné miesta, i keď s väčšími rozdielmi z hľadiska geografie, odvetvia a zručností. Úlohou európskej priemyselnej politiky je zabrániť tomu, aby bola EÚ, jej regióny a občania, nejako vylúčení. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Digitálna transformácia má dosah na všetky hlavné zdroje priemyslu, či už ide o prírodu a životné prostredie alebo pracovnú silu a kapitál (z hľadiska fyzického, technologického a inštitucionálneho). Na usmerňovanie jej sociálnych vplyvov potrebujeme nové zhodnotenie zásob hlavných zdrojov alebo kapitálu, odkiaľ budú plynúť hlavné zdroje príjmov podľa jednotlivých krajín a podľa jednotlivých odvetví. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Veľké časti európskeho priemyslu sú v čoraz väčšej miere závislé od vonkajšieho vývozu alebo sú súčasťou komplexných cezhraničných hodnotových reťazcov na čoraz globalizovanejšom trhu EÚ súčasne čelí šíreniu amerických protekcionistických politík („America First“), v dôsledku čoho narastá riziko obchodných vojen, pri ktorých niet víťazov, len porazených. Ohrozujú aj povojnové multilaterálne hospodárske usporiadanie. V neposlednom rade sú na vzostupe aj centralizované štátom riadené hospodárske modely. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pri spravodlivom prechode smerom k udržateľnejšiemu priemyslu do roku 2050 (7) musí Európa čeliť týmto výzvam:






  — | napredujúca zmena klímy a zhoršujúce sa environmentálne podmienky, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

napredujúca zmena klímy a zhoršujúce sa environmentálne podmienky,

| — | vyčerpávanie prírodných zdrojov planéty a strata biodiverzity, |
| --- | --- |

—

vyčerpávanie prírodných zdrojov planéty a strata biodiverzity,

| — | digitalizáciou väčšiny priemyselných odvetví dôjde k stieraniu hraníc medzi odvetviami priemyslu a medzi fyzickým a virtuálnym svetom, sektory sa otvoria novým aktérom a v dôsledku toho sa zníži podiel manuálnej práce, |
| --- | --- |

—

digitalizáciou väčšiny priemyselných odvetví dôjde k stieraniu hraníc medzi odvetviami priemyslu a medzi fyzickým a virtuálnym svetom, sektory sa otvoria novým aktérom a v dôsledku toho sa zníži podiel manuálnej práce,

| — | sociálne nerovnosti, vrátane čoraz väčšej polarizácie na trhu práce pre mladých a nezamestnanosti mladých, ako aj problematika osôb, ktoré boli ponechané samy na seba v regiónoch s upadajúcim priemyslom, |
| --- | --- |

—

sociálne nerovnosti, vrátane čoraz väčšej polarizácie na trhu práce pre mladých a nezamestnanosti mladých, ako aj problematika osôb, ktoré boli ponechané samy na seba v regiónoch s upadajúcim priemyslom,

| — | strata verejnej dôvery vo vládu, politické zriadenie, EÚ a jej riadiace štruktúry, ako aj v ostatné inštitúcie, |
| --- | --- |

—

strata verejnej dôvery vo vládu, politické zriadenie, EÚ a jej riadiace štruktúry, ako aj v ostatné inštitúcie,

| — | demografické zmeny: starnutie, prudký nárast svetovej populácie a nové environmentálne povedomie, |
| --- | --- |

—

demografické zmeny: starnutie, prudký nárast svetovej populácie a nové environmentálne povedomie,

| — | koncentrácia obyvateľstva v megamestách, s integráciou infraštruktúrnych sietí, umelej inteligencie, strojového a hĺbkového učenia, |
| --- | --- |

—

koncentrácia obyvateľstva v megamestách, s integráciou infraštruktúrnych sietí, umelej inteligencie, strojového a hĺbkového učenia,

| — | Posun v oblasti preferencií spotrebiteľov (zmena správania spotrebiteľov, väčšie environmentálne povedomie, regulácia správania spotrebiteľov zo strany verejných orgánov). |
| --- | --- |

—

Posun v oblasti preferencií spotrebiteľov (zmena správania spotrebiteľov, väčšie environmentálne povedomie, regulácia správania spotrebiteľov zo strany verejných orgánov).

Dlhodobá vízia by mala súčasne zohľadňovať všetky tieto trendy. Pochopenie výziev a toho, ako sa dajú pretaviť na príležitosti, bude pre európsku priemyselnú politiku hlavnou prioritou. Komplexná povaha odpovedí si vyžaduje zapojenie všetkých zainteresovaných strán, ktoré sa delia o zodpovednosť. Úspech závisí od úsilia a spolupráce inštitúcií EÚ, členských štátov, regiónov a hlavne od aktívnej úlohy samotného priemyselného odvetvia.

3.   Prechod: EÚ, ktorá chce udržať konkurencieschopnosť prostredníctvom udržateľnosti

| 3.1. | Na riešenie viacnásobných a dosiaľ nevídaných výziev, ktorým musí čeliť priemysel, sa Európa rozhodla posilniť svoju konkurencieschopnosť zvýšením kvality produktov a služieb, vykonávaním stratégie diferenciácie podľa regiónov a priemyselných odvetví s cieľom vytvárať rast a zamestnanosť prostredníctvom kreativity a inteligentného dizajnu, sociálnej inovácie a nových udržateľných inkluzívnych priemyselných modelov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V Európe sa už objavuje niekoľko povzbudivých ukazovateľov, ako napríklad 40 % podiel na svetových patentoch v oblasti obnoviteľných technológií. Vyskytujú sa však aj nové a závažné rozdiely medzi funkciou systémov vzdelávania a odbornej prípravy, podnikateľskými iniciatívami a novými zručnosťami potrebnými v tomto odvetví. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Za ďalšiu veľkú brzdu rozvoja priemyslu v Európe možno považovať geografickú a sektorovú heterogénnosť politík Európskej únie. Nahradenie 28 rozličných politík pre každé priemyselné odvetvie všeobecným zameraním na priemyselnú politiku EÚ si vyžaduje synchronizáciu s opatreniami na dobudovanie hospodárskej a menovej únie (najmä finančnej a bankovej únie), rozvoj celoeurópskeho trhu pre rizikový kapitál a prijatie udržateľného modelu financovania, čím sa v celej Európskej únii zabezpečí vyvážený a harmonizovaný rast. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Porozumieť tomu, či viac ekologických inovácií podporuje inovácie aj v iných odvetviach, vrátane ich vplyvu na priemyselné ceny vstupov, je dôležitým krokom k posúdeniu vplyvov environmentálnej politiky na konkurencieschopnosť krajín, ako aj pri lepšom plánovaní environmentálnej politiky. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Takisto je potrebné klásť silný dôraz na potenciál malých a stredných podnikov v odvetviach, ktoré poskytujú inovačné znalostné služby na vysokej úrovni. Inovácie v Európe zvyčajne často vychádzajú z malých štruktúr a vývoz znalostných služieb na vysokej úrovni zohráva priekopnícku úlohu v postavení na trhu príbuzných odvetví. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ak má Európa získať späť vedúce postavenie v priemysle založenom na poznatkoch alebo v nehmotnom kapitáli, kľúčom je priemyselná spolupráca a koordinácia medzi členskými štátmi v oblasti vývoja európskych inovácií. EHSV by chcel zdôrazniť význam spoločného európskeho záujmu, inovatívnych verejno-súkromných partnerstiev a regionálnej spolupráce prostredníctvom stratégií inteligentnej špecializácie. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Globálna a holistická stratégia

| 4.1. | Ekonomiky, ktoré sa intenzívnejšie zapájajú do globálnych hodnotových reťazcov, vytvárajú vyššiu pridanú hodnotu. EÚ by sa preto mala s väčším odhodlaním postaviť proti neoprotekcionizmu, ktorý by mohol vyostriť súčasnú blokádu väčšieho zapojenia do takýchto reťazcov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Existuje príležitosť prepojiť globálne hodnotové reťazce s miestnou hospodárskou štruktúrou na podporu rozvoja miestnych ekonomík spolu s prelomovou technológiou (blockchain, 3D tlačiarne, robotika, internet vecí, uskladňovanie energie, obnoviteľná energia, veľké dáta, genetická biológia, nanotechnológia atď.) a inkluzívnym zameraním: globálne hodnotové reťazce môžu tiež vytvoriť podmienky pre miestnu výrobu s nižšími vstupnými nákladmi, najmä ak sa bude akceptovať (a dobre regulovať) úloha výrobcu-spotrebiteľa, ktorou sa podporuje rozvoj produktívnych a inkluzívnych mikropodnikov dopĺňajúcich veľké globálne hodnotové reťazce. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Cieľom novej paradigmy udržateľnosti ako faktora konkurencieschopnosti založenej na dlhodobom prístupe je mobilizovať, zosúladiť a zabezpečiť dostatočné verejné a súkromné zdroje na dosiahnutie cieľov stanovených v politikách EÚ. Poskytovanie dostatočných zdrojov má zásadný význam pre zabezpečenie spravodlivej, vyváženej a inkluzívnej transformácie, pri ktorej sa na nikoho nezabudne a nikto nie je vylúčený z toho, aby mal rovnaké podmienky, a kde verejné záujmy ako ochrana spotrebiteľa, zdravie, bezpečnosť a kvalita zostávajú hlavnými prioritami. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Odvetvové iniciatívy európskeho priemyslu a aliancií, ktorých cieľom je formovať nový program v oblasti zručností a zostaviť zoznam dobre štruktúrovaných iniciatív na posilnenie alebo prispôsobenie existujúcich programov (Erasmus +, Nová európska stratégia pre kultúru atď.) a vykonávanie nových programov, sa musia uplatňovať v EÚ27 ako celku čo najskôr, pričom sa nimi musí zabezpečiť geografická rozmanitosť a úzke zapojenie miestnych orgánov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV zároveň dôrazne podporuje fóra pre dialóg viacerých zainteresovaných strán, spoločný rozvoj inovačných stratégií a pilotné programy ilustračnej hodnoty, spoločné experimentovanie, výmenu osvedčených postupov a ochotu sledovať a podrobne ohodnotiť projekty. Zdôrazňuje tiež, že do priemyselného hodnotového reťazca musia byť zapojení všetci jeho aktéri, ako aj spotrebitelia. V tejto súvislosti sa treba zmieniť o okrúhlom stole zástupcov priemyslu na vysokej úrovni, o skupine na vysokej úrovni pre energeticky náročné odvetvia a o skupine na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť a rast. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Je nevyhnutné zlepšiť investičnú kapacitu EÚ a odstrániť nesúlad medzi formulovaním sektorových politík a finančnými investíciami prostredníctvom navýšenia príspevkov do EFSI 2.0 a štrukturálnych fondov súvisiacich s investíciami, aby sa pomohlo geografickým regiónom a obyvateľstvu, ktoré zaostali v krízových rokoch, a prostredníctvom nasmerovania súčasného prebytku zahraničného obchodu EÚ a prebytkov verejných orgánov do investícií, ktoré modernizujú našu priemyselnú infraštruktúru, a tak prispievajú k zvýšeniu produktivity a hospodárskemu rastu. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Inštitucionálne riadenie priemyslu EÚ

| 5.1. | Dlhodobé akčné plány EÚ (stratégia Európa 2020, plány v oblasti klímy atď.) by sa mali odrážať v priemyselnom akčnom pláne. Vytváranie synergií medzi rôznymi politickými iniciatívami (obehové hospodárstvo, inovácia, dopravná politika, obchod, zručnosti, regionálna politika) by rozhodne prispelo k maximalizácii ich vplyvu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Transparentnosť je rozhodujúcim faktorom pri zabezpečovaní úspechu tohto procesu. Priemysel ako celok musí „konať a komunikovať“ tak, že bude poskytovať vysoko kvalitné informácie (relevantné, overiteľné a porovnateľné), ktoré umožnia presné posúdenie finančného a nefinančného vplyvu celého globálneho hodnotového reťazca výrobku. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ciele trvalo udržateľného rozvoja (17 cieľov a 169 súvisiacich cieľov) a Parížska dohoda o zmene klímy budú slúžiť ako ukazovateľ smerom k spoločnému dobru, ale je naliehavo potrebné prispôsobiť a rozšíriť ukazovatele pomocou spoločnej metodiky skombinovaním kvantitatívnych a kvalitatívnych parametrov a speňažením externalít. Nový súbor ukazovateľov musí zahŕňať aj ukazovatele, ktoré ovplyvňujú globálne hodnotové reťazce a ktoré odrážajú hodnoty EÚ. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV požaduje zavedenie kódexov správania pre internacionalizované segmenty európskeho hodnotového reťazca výrobkov alebo služieb, ako napríklad v prípade udržateľných potravín, z ktorých mnohé zostávajú mimo právnej úpravy. Požaduje tiež užší dohľad nad trhom a zavedenie odrádzajúcich opatrení alebo sankcií pri praktikách škodiacich udržateľnosti, ako je plánované zastarávanie. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Posilnenie zodpovedného výskumu a inovácie ako súčasť prístupu zdola nahor. Potrebné sú presnejšie prognózy vývoja konkrétnych odvetví podľa jednotlivých regiónov a investície zodpovedajúce strategickým cieľom EÚ na rok 2030 a vyhliadkam na rok 2050 (8). EÚ by mala tiež zaručiť, že k prvému využitiu výskumu a vývoja financovaného z verejných zdrojov musí dôjsť v EÚ. Cieľ 3 % pre investície do výskumu a vývoja by sa mal konečne dosiahnuť (v súčasnosti len 1,9 %, čo je menej než 2,2 % v Číne). Prelomové technológie musia byť doplnené plánmi, v ktorých sa riešia výzvy a podmienky súvisiace s ich rozvojom (vrátane hospodárskych, regulačných a sociálnych vplyvov). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 sa musia čo najkonkrétnejšie a najdetailnejšie stanoviť podmienky alebo dodatočné rozpočtové prostriedky, ktoré sa alokujú na každý individuálny sektor, najmä na politiku v oblasti výskumu, vývoja a inovácií a politiku súdržnosti. Na všetkých stupňoch inovačného cyklu by sa mala zvýšiť verejná podpora, vrátane podpory pre startupy, demonštračné a pilotné projekty, spoločné projekty VTR, šírenie technológií atď. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Únia kapitálových trhov EÚ a priemyselný rozvoj by mali umožňovať, aby sa verejné a súkromné úspory mobilizovali zabezpečenými cestami od sociálne zodpovedného investovania až po sociálnu zodpovednosť podnikov. Certifikácia EMAS by mohla tiež pomôcť optimalizovať finančné výnosy a vyvážiť ich s hybnými silami udržateľnosti. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Spravodlivý prechod politiky do roku 2030 znamená nielen inovácie v prospech ľudí a investovanie do pracovných miest pre pracovníkov, ale aj inovácie s ľuďmi a pracovníkmi, aby sa im zabezpečili dôstojné pracovné miesta. EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje, že výrobný proces musí ostať technologicky neutrálny. |
| --- | --- |

5.8.

6.   Ambiciózny akčný plán pre európsky priemysel

| 6.1. | Budovanie vzdelávajúcej sa spoločnosti je základnou podmienkou pre inovatívny a konkurencieschopný priemysel. Európa nemôže súperiť s rozvíjajúcimi sa ekonomikami, pokiaľ ide o mzdy, preto musí byť inteligentnejšia. Zručnosti majú kľúčový význam aj pre zamestnancov, a to nielen z hľadiska zvýšenia ich zamestnateľnosti, ale aj z hľadiska bezpečnosti pracovného miesta, sociálnej integrácie a lepších možností v živote. Dôležité je aj investovanie do neustáleho zvyšovania zručností a preškoľovania pracovníkov, podpora kvalitného vzdelávania, odbornej prípravy a profesionálneho rozvoja počas celého pracovného života. Potrebujeme ambicióznejší nový program v oblasti zručností pre Európu a prehodnotiť európsky rámec kľúčových kompetencií, aby ľudia získali vedomosti a zručnosti, ktoré priemysel potrebuje pre posilnenie odolnosti európskeho hospodárstva a podporu trvalo udržateľného rozvoja (cieľ trvalo udržateľného rozvoja OSN č. 4). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Zlepšenie mechanizmov prenosu poznatkov medzi univerzitami a výskumnými centrami a medzi priemyselnými odvetviami a ich zamestnancami. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | „Malé a stredné podniky (MSP) sú pomerne často priekopníkmi v rozvoji inovačných tovarov a služieb na vysokej úrovni, nezriedka im však chýbajú prostriedky na to, aby tieto inovácie uviedli na širší trh. V súlade s prioritami priemyselnej politiky EÚ do roku 2030 je potrebná široká škála možných stimulov a výhod využívajúcich silu celoeurópskeho verejného rámca orientovaného na prínosy, ktorý sa zameriava predovšetkým na MSP, ale aj na slobodné povolania ako priekopníkov v poskytovaní a vývoze inovačných znalostných služieb na vysokej úrovni:






  — | strategické verejné obstarávanie je dôležitou pákou priemyselnej politiky. jeho plný potenciál by sa dal využiť začlenením inovatívnych, ekologických a sociálnych kritérií do verejného obstarávania, namiesto hľadania len najnižšej ceny. EÚ by mala v tejto súvislosti podporovať orgány tým, že poskytne usmernenia, zriadi asistenčné pracovisko, pomôže pri plánovaní veľkých projektov v oblasti infraštruktúry a posilní výmenu osvedčených postupov, |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

strategické verejné obstarávanie je dôležitou pákou priemyselnej politiky. jeho plný potenciál by sa dal využiť začlenením inovatívnych, ekologických a sociálnych kritérií do verejného obstarávania, namiesto hľadania len najnižšej ceny. EÚ by mala v tejto súvislosti podporovať orgány tým, že poskytne usmernenia, zriadi asistenčné pracovisko, pomôže pri plánovaní veľkých projektov v oblasti infraštruktúry a posilní výmenu osvedčených postupov,

| — | podpora internacionalizácie, |
| --- | --- |

—

podpora internacionalizácie,

| — | experimentálne prostredie určené viacerým zainteresovaným stranám a podpora predbežného potvrdenia inovačných riešení, |
| --- | --- |

—

experimentálne prostredie určené viacerým zainteresovaným stranám a podpora predbežného potvrdenia inovačných riešení,

| — | vytváranie klastrov (odvetvové, horizontálne a vertikálne) a podnikateľských inkubátorov, posilňovanie väzieb medzi priemyselnými aktérmi s cieľom spoločne zdieľať a vymieňať si zdroje, |
| --- | --- |

—

vytváranie klastrov (odvetvové, horizontálne a vertikálne) a podnikateľských inkubátorov, posilňovanie väzieb medzi priemyselnými aktérmi s cieľom spoločne zdieľať a vymieňať si zdroje,

| — | špecializované mentorstvo s vysokou pridanou hodnotou, pravidelné stretnutia medzi začínajúcimi a etablovanými podnikmi v tomto odvetví s cieľom spolupracovať na plánoch a iniciatívach, |
| --- | --- |

—

špecializované mentorstvo s vysokou pridanou hodnotou, pravidelné stretnutia medzi začínajúcimi a etablovanými podnikmi v tomto odvetví s cieľom spolupracovať na plánoch a iniciatívach,

| — | daňové výhody a verejné záruky na podporu investícií a |
| --- | --- |

—

daňové výhody a verejné záruky na podporu investícií a

| — | atď. |
| --- | --- |

—

atď.

| 6.4. | Podnecovanie poznatkov a konsolidácia nových udržateľných hospodárskych modelov (9) podporujúcich sociálne inovácie (nový prístup s dôrazom na človeka pri uspokojovaní potrieb spoločnosti) ako výsledok aplikovania nových metód. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Osobitnú pozornosť treba venovať menej rozvinutým regiónom a regiónom, v ktorých prebieha transformácia priemyslu. Miestne rozvojové agentúry a škála nástrojov, ktorými disponujú, musia slúžiť ako hnacie sily pre vytvorenie „mikroklím“ alebo „ekosystémov“, ktoré spájajú a urýchľujú rastúcu súčinnosť medzi výrobou a službami, pričom východiskovým bodom sú potreby jednotlivých ľudí a oblastí. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Úloha medzinárodného obchodu má zásadný význam, ak chceme vyriešiť úlohy spojené s udržateľným priemyslom. Prehodnotenie a zlepšenie preferenčných zmlúv a dohôd o voľnom obchode (od GATT po TTIP), zavedenie určitého stupňa kondicionality viazanej na záväzky v oblasti udržateľnosti. Stanovenie neprekročiteľných línií: právna a daňová správa, riešenie rozdielov offshorových modelov, minimálne sociálne a environmentálne požiadavky. Mala by sa zaručiť reciprocita v obchodných vzťahoch (napr. investície, verejné obstarávanie, dotácie). |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Vytvorenie odvetvového programu pre kontrolovaný prechod k nízkouhlíkovému obehovému hospodárstvu: stanovenie cieľových hodnôt pre jednotlivé odvetvia a geografické oblasti, zavedenie plánov postupu reflektujúcich skutočné podmienky, vplyv zmeny cien energie a ďalších vstupov. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Prispôsobenie priemyslu digitálnemu veku zmení európsky priemysel na výrobný systém náročný na informácie a poznatky. Preto chce EHSV vyzdvihnúť nasledujúce priority:






  — | plná podpora využívania informačných technológií pri riešení spoločenských problémov, |
| --- | --- | --- |

6.8.

—

plná podpora využívania informačných technológií pri riešení spoločenských problémov,

| — | rozvoj celoeurópskej vysokovýkonnej digitálnej infraštruktúry, |
| --- | --- |

—

rozvoj celoeurópskej vysokovýkonnej digitálnej infraštruktúry,

| — | zaoberať sa otázkou veľkých rozdielov v digitalizácii, ktoré existujú medzi regiónmi a medzi veľkými a malými podnikmi, |
| --- | --- |

—

zaoberať sa otázkou veľkých rozdielov v digitalizácii, ktoré existujú medzi regiónmi a medzi veľkými a malými podnikmi,

| — | urýchliť rozvoj noriem v oblasti IKT, |
| --- | --- |

—

urýchliť rozvoj noriem v oblasti IKT,

| — | zaoberať sa sociálnym rozmerom digitalizácie: vplyv na kvalitu a množstvo pracovných miest, regulácia hospodárstva spoločného využívania zdrojov, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži, |
| --- | --- |

—

zaoberať sa sociálnym rozmerom digitalizácie: vplyv na kvalitu a množstvo pracovných miest, regulácia hospodárstva spoločného využívania zdrojov, aby sa zabránilo nekalej hospodárskej súťaži,

| — | digitálna inteligencia by sa mala zvýšiť na všetkých profesionálnych úrovniach; digitálne zručnosti by sa mali podporovať na všetkých stupňoch vzdelávania (od školy po celoživotné vzdelávanie), |
| --- | --- |

—

digitálna inteligencia by sa mala zvýšiť na všetkých profesionálnych úrovniach; digitálne zručnosti by sa mali podporovať na všetkých stupňoch vzdelávania (od školy po celoživotné vzdelávanie),

| — | definovanie nových pravidiel pre zdaňovanie digitálneho hospodárstva, |
| --- | --- |

—

definovanie nových pravidiel pre zdaňovanie digitálneho hospodárstva,

| — | zabezpečenie kybernetickej bezpečnosti. |
| --- | --- |

—

zabezpečenie kybernetickej bezpečnosti.

| 6.9. | Bezpečná, dostatočná a udržateľná energia je kľúčovou prioritou pre priemysel a spoločnosť. Energia z obnoviteľných zdrojov musí byť dostupná za konkurencieschopné ceny. To si bude vyžadovať aj obrovské investície do inteligentných sietí a prepojenia, ako aj do prelomových technológií uskladňovania energie. Inteligentné využívanie uhlíka tiež pomôže pri opätovnom použití odpadu uhlíka a vodíka, ktorý sa v súčasnosti spaľuje, na získavanie energie, výrobu syntetických palív a chemických látok. Používanie takýchto produktov by mohlo výrazne urýchliť celkové zníženie CO2 v kombinovanom odvetví ocele/chémie/dopravy. Tieto syntetické palivá alebo suroviny by sa mali podporovať v smernici o obnoviteľných zdrojoch energie. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | EHSV by chcel zdôrazniť význam akčných plánov pre odvetvia a hodnotové reťazce, ktoré majú veľký potenciál rastu, pre štrukturálnu modernizáciu tradičných priemyselných odvetví, ako aj podporu dekarbonizácie energeticky náročných odvetví. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Priemyselná politika bude musieť klásť osobitný dôraz na odvetvie dopravy, ktorý je na prahu úplne novej revolúcie, keďže prudkými zmenami prechádzajú súčasne mnohé technológie: elektrifikácia, digitalizácia výrobných procesov, prepojené a automatizované vozidlá, integrácia súkromnej a hromadnej dopravy. |
| --- | --- |

6.11.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Prebiehajúce vykonávanie koncepcie sektorovej spolupráce v oblasti zručností.

1

(2)  COM(2018) 97 final.

2

(3)  ftp://ftp.unibocconi.it/pub/RePEc/bcu/papers/iefewp69.pdf.

3

(4)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 4. októbra 2018 o príspevku EÚ k záväznému nástroju OSN pre činnosť nadnárodných spoločností a iných podnikov s nadnárodnou povahou so zreteľom na ľudské práva, 2018/2763(RSP), http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P8-TA-2018-0382&format=XML&language=SK.

4

(5)  Lit, z latinského „lysis“ – rozložiť (pozri elektrolýza), distribuovať, sprostredkovať. Sprostredkované informácie.

5

(6)  Acemoglu, D., Restrepo, P. (2017). Robots and jobs: evidence from US labour markets, NBER Working Paper No. 23285. Arntz, M., Gregory, T., Zierahn, U. (2016). The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis, OECD Social, Employment and Migration Working Papers No 189.

6

Robots and jobs: evidence from US labour markets

The risk of automation for jobs in OECD countries: a comparative analysis

(7)  Pozri SC/047, Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44.

7

(8)  Ako sa uvádza v stanovisku EHSV SC/047, Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 44.

8

(9)  Pozri prieskumné stanovisko EHSV SC/048. Odkaz: Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 57.

9

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

538. plenárne zasadnutie EHSV, 17. 10. 2018 – 18. 10. 2018

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/24

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — a) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o používanie digitálnych nástrojov a postupov v rámci práva obchodných spoločností

[COM(2018) 239 final — 2018/0113 (COD)]

b) Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o cezhraničné premeny, zlúčenia alebo splynutia a rozdelenia

[COM(2018) 241 final — 2018/0114 (COD)]

(2019/C 62/04)

| Spravodajca: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Norbert KLUGE |

Spravodajca:

Dimitris DIMITRIADIS

Pomocný spravodajca:

Norbert KLUGE

| Konzultácia | a) | Európsky parlament 28. 5. 2018 |
| --- | --- | --- |

Konzultácia

a)

Európsky parlament 28. 5. 2018

| a) | Rada 30. 5. 2018 |
| --- | --- |

a)

Rada 30. 5. 2018

| b) | Európsky parlament 28. 5. 2018 |
| --- | --- |

b)

Európsky parlament 28. 5. 2018

| b) | Rada 29. 5. 2018 |
| --- | --- |

b)

Rada 29. 5. 2018

Právny základ

| a) | článok 50 ods. 1 a článok 50 ods. 2 písm. b), c), f) a g) ZFEÚ |
| --- | --- |

a)

článok 50 ods. 1 a článok 50 ods. 2 písm. b), c), f) a g) ZFEÚ

| b) | článok 50 ods. 1 a 2 ZFEÚ |
| --- | --- |

b)

článok 50 ods. 1 a 2 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

190/2/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrhy Komisie, ktoré predstavujú komplexný prístup s cieľom vyvážiť a ochrániť legitímne záujmy a potreby všetkých zainteresovaných strán, MSP, menšinových držiteľov podielov, veriteľov a zamestnancov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Takisto je potrebné zosúladiť cieľ jednotného trhu bez vnútorných hraníc pre spoločnosti s inými cieľmi európskej integrácie, ako je sociálna ochrana zakotvená v článku 3 ods. 3 ZEÚ, článkoch 9 a 151 ZFEÚ a v Európskom pilieri sociálnych práv. EHSV sa domnieva, že súčasný právny návrh týkajúci sa mobility spoločností predstavuje dobrú príležitosť na začatie ďalšej diskusie o požiadavkách a efektívnosti európskeho práva obchodných spoločností v digitálnom veku. Tak by sa mali zohľadniť stanoviská všetkých zainteresovaných strán, ako sú zamestnanci a spoločnosť ako celok. To je želaný vývoj smerom k vytvoreniu udržateľných spoločností ako konkurenčnej výhody EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje návrhy, ktoré posilňujú medzinárodnú konkurencieschopnosť MSP, znižujú náklady, harmonizujú a zjednodušujú postupy v oblasti registrácie, podávania zmien týkajúcich sa podniku a premien. Domnieva sa, že usmernenia Komisie pre členské štáty v súvislosti s transpozíciou smerníc sú užitočné. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa zasadzuje za vyplnenie medzier, ktoré umožňujú schránkovým spoločnostiam zneužívať právne predpisy na podvody, daňové úniky, pranie peňazí, znižovanie pracovných noriem a úrovne sociálnej ochrany a zvyšovanie nekalej konkurencie. Naliehavo žiada zainteresované orgány, aby podvodné praktiky zisťovali a trestali. EHSV podporuje návrh obmedziť výber členského štátu registrácie len na štát, s ktorým je spoločnosť skutočne spojená. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje transparentnosť, bezpečnosť a právnu istotu. Zdôrazňuje význam účinného overenia totožnosti, ktoré musí byť povinné pred vytvorením spoločnosti a v každom prípade by sa malo vykonať pred jej registráciou. Členské štáty by mali plne dodržiavať normy EÚ alebo uplatňovať podobné normy v záujme účinného overenia totožnosti a spoľahlivé informácie s cieľom zahrnúť všetky normy pre vlastnícke práva. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že naskenované kópie pasov, preukazov totožnosti alebo splnomocnení ohrozia právnu istotu a nemali by sa akceptovať. Formuláre splnomocnenia by mali byť verejne dostupnými dokumentmi a mali by sa pred podaním informácií riadne skontrolovať. Právnické osoby zaregistrované vo vnútroštátnych registroch by mali používať online nástroje na registráciu a podávanie zmien, ak ich zastupuje ich právny zástupca, ktorým je fyzická osoba a nie holdingová spoločnosť. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta zásadu „len raz“, aby sa MSP nemuseli registrovať viackrát a príslušné informácie sa nemuseli viackrát uverejňovať, pričom vnútroštátne registre zároveň zaručia spoľahlivosť a dôveryhodnosť dokumentov a informácií, ktoré zverejnia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje, že pre mikropodniky a MSP je veľmi dôležitá otázka nákladov, keďže tieto podniky nemajú ani kapacity, ani potrebné nástroje na to, aby mohli zvládnuť výzvy digitálnej spoločnosti. Jednoduchá registrácia a cezhraničná mobilita im pomôžu plne využívať výhody digitálneho jednotného trhu a zmiernia ich administratívne zaťaženie. EHSV podporuje iniciatívu, že dokumenty a informácie, ktoré poskytujú obchodné registre by mali byť ekvivalentom „vernej kópie“. Skutočné administratívne náklady, ktoré sa budú musieť zaplatiť obchodnému registru, by však mali byť transparentné, rozumné a nemali by obmedzovať prístupnosť. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV sa domnieva, že treba zabezpečiť voľný a jednoduchý cezhraničný prístup k obchodným registrom s cieľom potvrdiť informácie o spoločnosti, napríklad na opodstatnenie nevhodnosti danej osoby na vykonávanie funkcie riaditeľa, umožniť kontrolu informácií o spoločnosti a obmedziť cezhraničné podvody. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV oceňuje, že v návrhu Komisie sa výslovne uznáva úloha, ktorú v mnohých členských štátoch zohráva notár, pokiaľ ide o zabezpečenie právnej istoty, poskytovanie právneho poradenstva a predchádzanie podvodom a zneužívaniu v čoraz viac digitalizovanom hospodárskom prostredí. EHSV sa konkrétne nazdáva, že prechádzanie podvodom a zneužívaniu nebráni hospodárskej činnosti, ale že je to naopak nevyhnutná podmienka pre spravodlivý a transparentný jednotný trh EÚ, na ktorom budú mať mikropodniky rovnaké príležitosti a budú môcť súťažiť o zákazníkov v spravodlivých a priaznivých podmienkach ponukou najlepších výrobkov a služieb v prospech všetkých účastníkov trhu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV podporuje návrh Komisie uľahčiť cezhraničnú mobilitu spoločností, ktorý stanovuje jasné podmienky prostredníctvom sekundárnej legislatívy. Ako to však vo svojej judikatúre zdôraznil Súdny dvor Európskej únie, malo by byť jasné, že zámer podniku využiť výhody priaznivejších právnych predpisov sám osebe nepredstavuje zneužitie slobody usadiť sa. Mobilita podnikov uľahčí zamestnanosť v celej EÚ. Malo by sa však prihliadať aj na negatívne dôsledky premeny, rozdelenia alebo zlúčenia či splynutia pre miestne a regionálne trhy práce. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV odporúča, aby Komisia venovala pozornosť rozdielom medzi smernicou 2005/56/ES o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach a navrhovanými postupmi v oblasti cezhraničných premien alebo rozdelení so zreteľom na možné dôsledky z hľadiska ich účinnosti a atraktívnosti. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV sa domnieva, že nový postup z hľadiska premiestnenia sídla spoločnosti (cezhraničná premena) pomôže vytvoriť právnu istotu prostredníctvom kontroly ex ante v pôvodnom členskom štáte a v cieľovom členskom štáte, pričom v druhom prípade by sa mal obmedziť na overenie splnenia svojich požiadaviek stanovených na účely väzby premenenej spoločnosti na jeho vnútroštátny právny poriadok. Takisto sa nazdáva, že by bolo užitočné zaviesť všeobecnú doložku proti zneužívaniu práva usadiť sa. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV schvaľuje, že sa v návrhu Komisie prihliada na skutočnosť, že premeny, zlúčenia alebo splynutia a rozdelenia môžu byť predmetom podvodov. Zostáva však nejasné, čo znamená pojem „umelá konštrukcia“ (artificial arrangement). EHSV preto odporúča, aby sa v záujme vyjasnenia pojmu „umelá konštrukcia“ stanovili kritériá alebo ukazovatele, ktoré poukazujú na podvodné praktiky alebo neprimerané daňové zvýhodnenia oslabujúce právnu istotu, spravodlivú hospodársku súťaž a sociálnu ochranu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV oceňuje skutočnosť, že na malé podniky a mikropodniky sa nevzťahuje preskúmanie nezávislým znalcom, keďže náklady na správu nezávislého znalca by boli pre ne priveľkou záťažou. Domnieva sa, že tieto správy by sa mali týkať len veľkých podnikov, ktoré plánujú cezhraničnú premenu, rozdelenie a zlúčenie alebo splynutie. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV víta zámer Komisie chrániť existujúce práva pracovníkov na účasť na spolurozhodovaní. Želal by si však, aby sa posilnila úloha európskych zamestnaneckých rád v prípade transformácie veľkých podnikov v súlade so smernicou 2009/38/ES. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV víta zavedenie zosúladených pravidiel na ochranu menšinových držiteľov podielov a veriteľov, ktoré v smernici 2005/56/ES neexistovali. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby všetky digitálne nástroje a postupy používané na účely uplatňovania týchto návrhov boli plne prístupné, najmä pre osoby so zrakovým postihnutím. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Návrhy Komisie

| 2.1. | Komisia predložila komplexný súbor opatrení (1), (2) v záujme spravodlivých, priaznivých a moderných ustanovení práva obchodných spoločností v EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Právo EÚ v oblasti obchodných spoločností (3) zahŕňa v súčasnosti určité prvky digitalizácie, ako napríklad povinnosť členských štátov sprístupniť online informácie o spoločnostiach s ručením obmedzeným. Tieto požiadavky sú však obmedzené a nepresné, a preto je ich uplatňovanie na vnútroštátnej úrovni veľmi rôznorodé. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cieľom návrhu (4) je poskytnúť viac digitálnych riešení spoločnostiam na jednotnom trhu a viac rovných príležitostí spoločnostiam v EÚ a zároveň zabezpečiť, aby mali členské štáty potrebnú flexibilitu na prispôsobenie svojich vnútroštátnych systémov a zachovanie svojich právnych tradícií. Členské štáty by mali umožniť a podporovať využívanie digitálnych nástrojov a postupov v oblasti práva obchodných spoločností bez narušení, vďaka čomu budú môcť preniesť svoje systémy kontroly ex ante do digitálneho veku. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Celkovým cieľom tohto návrhu je zabezpečiť hladké fungovanie jednotného trhu po celý čas trvania životného cyklu spoločnosti pri interakcii s orgánmi, pokiaľ ide o registráciu spoločnosti a pobočky, ako aj o podávanie informácií, na celom území EÚ. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Sloboda usadiť sa zohráva kľúčovú úlohu v rozvoji jednotného trhu, keďže umožňuje právnickým osobám trvalo sa venovať hospodárskym činnostiam v iných členských štátoch. Uplatňovanie tejto slobody v praxi je pre podniky, a najmä pre MSP, stále komplikované, ako sa uznáva v stratégii jednotného trhu z roku 2015 (5). Avšak právna neistota, čiastočná neprimeranosť, ako aj nedostatok pravidiel upravujúcich určité cezhraničné operácie, svedčia o tom, že neexistuje jasný rámec na zabezpečenie účinnej ochrany týchto zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cezhraničná premena je pre spoločnosti efektívnym riešením, ako sa presťahovať do iného členského štátu bez toho, aby stratili svoju právnu subjektivitu alebo museli opätovne rokovať o svojich obchodných zmluvách. Súdny dvor Európskej únie (SDEÚ) dospel k názoru, že na základe slobody usadiť sa zakotvenej v článku 49 ZFEÚ majú spoločnosti zriadené v jednom členskom štáte právo premiestniť svoje sídlo do iného členského štátu prostredníctvom cezhraničnej premeny bez toho, aby stratili svoju právnu subjektivitu (6). SDEÚ vo svojom nedávnom rozsudku vo veci Polbud (7) potvrdil právo spoločností uskutočňovať cezhraničné premeny na základe slobody usadiť sa. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | V súlade s rozhodnutiami SDEÚ (8) je hlavný cieľ harmonizovaných pravidiel upravujúcich cezhraničné premeny (9) dvojaký:






  — | umožniť spoločnostiam, predovšetkým mikropodnikom a malým podnikom, uskutočniť cezhraničnú premenu riadnym, efektívnym a účinným spôsobom, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

umožniť spoločnostiam, predovšetkým mikropodnikom a malým podnikom, uskutočniť cezhraničnú premenu riadnym, efektívnym a účinným spôsobom,

| — | vhodným a primeraným spôsobom chrániť najviac postihnuté zainteresované strany, a to napr. zamestnancov, veriteľov a držiteľov podielov. |
| --- | --- |

—

vhodným a primeraným spôsobom chrániť najviac postihnuté zainteresované strany, a to napr. zamestnancov, veriteľov a držiteľov podielov.

| 2.8. | Návrh obsahuje aj harmonizované pravidlá týkajúce sa ochrany veriteľov a držiteľov podielov. Spoločnosť bude musieť veriteľom a držiteľom podielov predstaviť navrhovanú ochranu v návrhu zmluvy o cezhraničnej premene. Tieto právne predpisy navyše dopĺňajú nedávne iniciatívy na posilnenie predpisov o vysielaní pracovníkov a boji proti daňovým únikom a podvodom, ako aj návrh Komisie o Európskom orgáne práce. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 (10) kodifikuje existujúce smernice týkajúce sa práva obchodných spoločností EÚ. Smernica nadobudla účinnosť 20. júla 2017 a ani nie rok po tomto dátume predložila Komisia nové návrhy na modernizáciu práva obchodných spoločností na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta tieto iniciatívy Európskej komisie, ako aj spoločnú dohodu medzi európskymi inštitúciami a členskými štátmi o tom, že je nevyhnutné uskutočniť digitalizáciu v snahe splniť ciele stratégie digitálneho jednotného trhu z roku 2015 (11) a akčného plánu pre elektronickú verejnú správu z roku 2016 (12). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrhy Európskej komisie na zmenu smernice (EÚ) 2017/1132 ponúkajú potrebné kroky na to, aby sa spoločnosti EÚ mohli vyrovnať spoločnostiam iných industrializovaných štátov s dlhou digitálnou tradíciou, ako sú USA, Kanada a Austrália. Spoločnosti musia pôsobiť v bezpečnom právnom a správnom prostredí, ktoré je prispôsobené novým hospodárskym a sociálnym výzvam globalizovaného a digitálneho sveta, pričom musia zabezpečovať aj ďalšie oprávnené verejné záujmy, akými sú napríklad ochrana zamestnancov, veriteľov a menšinových držiteľov podielov, a poskytovať orgánom všetky záruky potrebné na boj proti podvodom alebo zneužívaniu, napríklad poskytnutie daňových údajov v rámci administratívnej spolupráce (13), a zaistiť spoľahlivosť a dôveryhodnosť dokumentov a informácií obsiahnutých vo vnútroštátnych registroch. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je však potrebné zaviesť určité zmeny, aby sa pre mikropodniky a MSP zmiernila administratívna záťaž a znížili náklady na uplatňovanie navrhovaných iniciatív. |
| --- | --- |

3.4.

3.5.   Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o používanie digitálnych nástrojov a postupov v rámci práva obchodných spoločností – COM(2018) 239 final.

| 3.5.1. | EHSV víta tento legislatívny návrh (14), ktorého cieľom je zabezpečiť hladké fungovanie jednotného trhu EÚ po celý čas trvania životného cyklu spoločnosti pri interakcii s orgánmi, pokiaľ ide o registráciu spoločnosti a pobočky, ako aj o podávanie informácií. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EHSV sa domnieva, že digitalizácia práva obchodných spoločností je nástrojom, ktorý pomôže zabezpečiť poctivosť, transparentnosť a účinnosť postupov. Nie je samoúčelná a musí slúžiť záujmom podnikov, najmä mikropodnikov. Legislatívnym návrhom o používaní digitálnych nástrojov a postupov v práve obchodných spoločností by sa preto mali zaviesť do praxe už spomínané hlavné črty moderného práva obchodných spoločností EÚ v digitálnom veku, a to konkrétne právna istota a predchádzanie zneužívaniu, spoľahlivé informácie s cieľom zahrnúť všetky normy pre vlastnícke práva, preventívne kontroly a transparentné podnikové štruktúry prostredníctvom obchodných registrov. Len za týchto podmienok bude možné plne rozvinúť potenciál digitalizácie a mikropodniky budú môcť výhody „rovnakých digitálnych podmienok“ využívať na vytváranie rastu a pracovných miest v EÚ. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | EHSV oceňuje že Európska komisia uznala a navrhla odstrániť prekážky vytvárajúce zbytočnú administratívnu záťaž a náklady pre podnikateľov, ktorí si chcú založiť nový podnik alebo rozšíriť svoj podnik zaregistrovaním nových pobočiek. Odstrániť treba tieto prekážky:






  a) | Online registráciu spoločnosti alebo pobočky povoľujú, zakazujú alebo nariaďujú vnútroštátne právne predpisy, čo vedie k rozmanitosti prístupov, ktorá je pre MSP zložitá (15). |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

a)

Online registráciu spoločnosti alebo pobočky povoľujú, zakazujú alebo nariaďujú vnútroštátne právne predpisy, čo vedie k rozmanitosti prístupov, ktorá je pre MSP zložitá (15).

| b) | Viacnásobné zverejňovanie údajov o podniku a účtovných závierok pobočiek vo vnútroštátnych vestníkoch v mnohých členských štátoch, kde sa pobočky nachádzajú. |
| --- | --- |

b)

Viacnásobné zverejňovanie údajov o podniku a účtovných závierok pobočiek vo vnútroštátnych vestníkoch v mnohých členských štátoch, kde sa pobočky nachádzajú.

| c) | Rôzne podmienky prístupu tretích strán (investorov, občanov, iných spoločností) k informáciám o spoločnostiach vo vnútroštátnych registroch (niektoré informácie sa poskytujú bezplatne, niektoré za poplatok). |
| --- | --- |

c)

Rôzne podmienky prístupu tretích strán (investorov, občanov, iných spoločností) k informáciám o spoločnostiach vo vnútroštátnych registroch (niektoré informácie sa poskytujú bezplatne, niektoré za poplatok).

| 3.5.4. | EHSV sa domnieva, že je veľmi dôležité pokračovať v digitalizácii, keďže:






  a) | Postupy online registrácie sú väčšinou lacnejšie, rýchlejšie a účinnejšie, ako keď sa žiadosti musia podávať osobne a na papieri (16). |
| --- | --- | --- |

3.5.4.

a)

Postupy online registrácie sú väčšinou lacnejšie, rýchlejšie a účinnejšie, ako keď sa žiadosti musia podávať osobne a na papieri (16).

| b) | Táto iniciatíva je plne v súlade s existujúcimi digitálnymi prvkami práva EÚ v oblasti obchodných spoločností a nadväzuje na ne, a to predovšetkým v súvislosti so systémom prepájania obchodných registrov (BRIS), ktorý je založený na právnych povinnostiach stanovených smernicou 2012/17/EÚ (17) a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/884 (18). |
| --- | --- |

b)

Táto iniciatíva je plne v súlade s existujúcimi digitálnymi prvkami práva EÚ v oblasti obchodných spoločností a nadväzuje na ne, a to predovšetkým v súvislosti so systémom prepájania obchodných registrov (BRIS), ktorý je založený na právnych povinnostiach stanovených smernicou 2012/17/EÚ (17) a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/884 (18).

| c) | Tento návrh bude dopĺňať predovšetkým návrh Komisie týkajúci sa nariadenia o vytvorení jednotnej digitálnej brány, ktorý zahŕňa všeobecnú online registráciu podnikateľskej činnosti s výnimkou zakladania spoločností s ručením obmedzeným. Tento návrh predstavuje lex specialis k jednotnej digitálnej bráne (19). |
| --- | --- |

c)

Tento návrh bude dopĺňať predovšetkým návrh Komisie týkajúci sa nariadenia o vytvorení jednotnej digitálnej brány, ktorý zahŕňa všeobecnú online registráciu podnikateľskej činnosti s výnimkou zakladania spoločností s ručením obmedzeným. Tento návrh predstavuje lex specialis k jednotnej digitálnej bráne (19).

| 3.5.5. | Obavy z podvodov alebo zneužitia, najmä prostredníctvom schránkových spoločností, by z viacerých dôvodov nemali brániť podpore pre tento návrh. Týmto obavám musia zamedziť členské štáty, a to reguláciou podmienok zakladania podnikov, ako aj povinnou súdnou, notárskou a/alebo administratívnou kontrolou stanov spoločnosti (20). Európska únia už priala viacero opatrení na boj proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam právnických osôb, zaviedla povinné uverejňovanie systémov daňového plánovania zo strany sprostredkovateľov, poskytovanie daňových údajov v rámci administratívnej spolupráce (21), ako aj povinné uznávanie prostriedkov elektronickej identifikácie občanov Únie vydaných v inom členskom štáte v súlade so systémom e-IDAS. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Ako poslednú možnosť na zamedzenie podvodom EHSV schvaľuje ustanovenie, ktoré členským štátom umožňuje požadovať fyzickú prítomnosť relevantných osôb pred príslušným orgánom, ale len vtedy, ak je to opodstatnené nadradeným dôvodom, akým je verejný záujem. EHSV zastáva názor, že digitálny postup by sa nemal používať pre holdingové spoločnosti alebo v prípade zástupcov s plnou mocou, ktorí by mohli utajiť skutočnú zainteresovanú stranu, a varuje pred „krádežou identity“. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | EHSV oceňuje, že v návrhu Európskej komisie sa výslovne uznáva úloha, ktorú v mnohých členských štátoch zohráva notár, pokiaľ ide o zabezpečenie právnej istoty, poskytovanie právneho poradenstva a predchádzanie podvodom a zneužívaniu v čoraz viac digitalizovanom hospodárskom prostredí. EHSV sa predovšetkým nazdáva, že prechádzanie podvodom a zneužívaniu nebráni hospodárskej činnosti, ale že je to naopak nevyhnutná podmienka pre spravodlivý a transparentný jednotný trh EÚ, na ktorom budú mať mikropodniky rovnaké príležitosti a budú môcť súťažiť o zákazníkov v spravodlivých a priaznivých podmienkach ponukou najlepších výrobkov a služieb v prospech všetkých účastníkov trhu. |
| --- | --- |

3.5.7.

S cieľom zabezpečiť právnu istotu a zamedziť podvodom by členské štáty mali mať možnosť zavádzať preventívne kontroly zo strany príslušných orgánov a/alebo notárov počas celého životného cyklu spoločností, a to aj v prípadoch, keď sa používajú formuláre, pod podmienkou, že sa celý postup môže vykonať online. Podávanie dokumentov online a automatická výmena výpisov z obchodných registrov nemá žiadny vplyv na požiadavky v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi v štáte registrácie, pokiaľ ide o formu a presnosť predložených dokumentov.

| 3.5.8. | EHSV preto víta návrh Európskej komisie uľahčiť digitalizáciu v práve obchodných spoločností na základe zásady „len raz“ spočívajúcej na vzájomnej dôvere medzi členskými štátmi, ktoré budú naďalej uplatňovať na založenie podniku svoje vnútroštátne požiadavky. |
| --- | --- |

3.5.8.

3.6.   Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2017/1132, pokiaľ ide o cezhraničné premeny, zlúčenia alebo splynutia a rozdelenia – COM(2018) 241 final

| 3.6.1. | Cieľom návrhu je stanoviť jasné pravidlá a prispôsobiť právo obchodných spoločností cezhraničnej mobilite podnikov v EÚ. Návrh sa usiluje dosiahnuť dôslednú rovnováhu medzi špecifickými pravidlami a postupmi pre cezhraničné operácie spoločností s cieľom využiť potenciál jednotného trhu na jednej strane a snahou ochrániť pred zneužitím všetky zainteresované strany, ktorých sa záležitosti podniku týkajú, najmä zamestnancov, veriteľov a menšinových držiteľov podielov, na strane druhej. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | EHSV podporuje cezhraničné premeny (22) a schvaľuje, že Komisia začlenila do návrhu rozsudok, ktorý Súdny dvor Európskej únie vydal v roku 2017 vo veci Polbud (23). Vo veci Polbud súd rozhodol, že vnútroštátne pravidlo, podľa ktorého je cezhraničného premiestnenie spoločnosti podmienené povinnosťou zrušiť spoločnosť, sa považuje za neopodstatnené a neprimerané obmedzenie, ktoré je v rozpore so slobodou usadiť sa. Všeobecná povinnosť uskutočniť likvidáciu, ktorú nariaďuje štát, predstavuje uplatnenie všeobecnej domnienky o existencii zneužitia. Takáto právna úprava je preto neprimeraná. Na premiestnenie registrovaného sídla takejto spoločnosti bez premiestnenia jej skutočného ústredia sa vzťahuje sloboda usadiť sa, ktorú ochraňuje právo EÚ. SDEÚ preto opätovne potvrdil právo spoločností premiestniť len svoje registrované sídlo, bez premiestnenia skutočného ústredia, z jedného členského štátu do druhého, napriek tomu, že daná spoločnosť vykonáva svoje hlavné, či dokonca všetky hospodárske činnosti v prvom členskom štáte. Zámer spoločnosti Polbud využiť výhody priaznivejších právnych predpisov sám osebe nepredstavuje zneužitie slobody usadiť sa. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EHSV v zásade schvaľuje stanovenie postupu na umožnenie takýchto premien a prijatie vecných podmienok v snahe zamedziť právnej neistote v dôsledku rozmanitých vnútroštátnych pravidiel, ktorá negatívne vplýva na spoločnosti, zainteresované strany a členské štáty. Zákony jednotlivých štátov v tejto súvislosti, ak existujú, sú často nezlučiteľné alebo sa len ťažko navzájom kombinujú. Okrem toho viac ako polovica členských štátov cezhraničné premeny neumožňuje. To má negatívny vplyv najmä na malé a stredné podniky, ktorým často chýbajú zdroje, aby mohli vykonať cezhraničné postupy prostredníctvom nákladných a zložitých alternatívnych metód. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Postup cezhraničnej premeny sa začína tým, že príslušný orgán v pôvodnom členskom štáte v lehote jedného mesiaca vydá osvedčenie predchádzajúce premene alebo, v prípade pochybností, vykoná hĺbkové preskúmanie, na ktoré má ďalší mesiac. Postup sa končí tým, že cieľový členský štát so zreteľom na všetky relevantné skutočnosti a informácie zapíše premenenú spoločnosť do registra, ak táto spoločnosť spĺňa požiadavky jeho právnych predpisov v oblasti registrácie a ochrany pracovníkov. Komunikáciu medzi príslušnými orgánmi uľahčí systém prepojenia obchodných registrov (BRIS). Obavy v súvislosti s účasťou pracovníkov sa riešia prostredníctvom ich práva byť včas spoločnosťou informovaní a konzultovaní. Ochranu pracovníkov môže potvrdiť aj príslušný orgán cieľového členského štátu. Dôležitú úlohu zohrávajú európske zamestnanecké rady. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | EHSV by chcel vyjadriť svoje pochybnosti o tom, či zdĺhavý a nákladný postup spĺňa kritériá týkajúce sa uplatňovania slobody usadiť sa v inom členskom štáte a či je v súlade s rozsudkom Súdneho dvora EÚ vo veci C-106/16, Polbud. Treba zdôrazniť, že Súdny tvor podal výklad článku 54 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a uplatnil všeobecnú zásadu proporcionality. Právo spoločnosti na cezhraničnú premenu vyplýva teda zo samotnej zmluvy a členské štáty (a inštitúcie EÚ) musia dbať na to, aby ho rešpektovali. EHSV preto podporuje postup z hľadiska premiestnenia sídla spoločnosti (cezhraničná premena) uplatňovaný v pôvodnom členskom štáte, ale odporúča, aby sa postup v cieľovom členskom štáte (článok 86p) obmedzoval na kontrolu ex ante splnenia svojich požiadaviek stanovených na účely väzby premenenej spoločnosti na jeho vnútroštátny právny poriadok (24). Mala by sa však zaviesť všeobecná doložka proti zneužívaniu práva spoločností usadiť sa. Nový postup takto nespôsobí zbytočnú záťaž nad rámec svojich stanovených cieľov a zároveň dáva cieľovému členskému štátu právomoc dohliadať na zneužívanie aj po premene. |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Okrem toho treba vyjasniť pojem „umelé konštrukcie“ (artificial arrangements) spoločnosti v členskom štáte zamerané na získanie neprimeraného daňového zvýhodnenia. Tento pojem používa väčšinou Súdny dvor Európskej únie a je zahrnutý v odôvodneniach a článku 86c ods. 3 Je to kľúčový pojem, na základe ktorého sa podniku umožní alebo zakáže usadiť sa v inom členskom štáte. Treba stanoviť jasné kritériá alebo ukazovatele, aby sa nebránilo skutočnej hospodárskej činnosti založenej na racionálnych ekonomických rozhodnutiach, ako to vyplýva z rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci Polbud. |
| --- | --- |

3.6.6.

| 3.6.7. | Cezhraničné zlúčenia alebo splynutia (25): Návrh nadväzuje na pozitívne skúsenosti so smernicou 2005/56/ES (26) o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach, ktorá sa zameriava len na kapitálové spoločnosti, a odstraňuje jej nedostatky. Týmto návrhom sa preto zavádzajú zosúladené hmotnoprávne pravidlá v oblasti ochrany veriteľov a držiteľov podielov, zatiaľ čo smernica 2005/56/ES stanovovala len procesnoprávne pravidlá, napr. povinnosť informovať držiteľov podielov, pričom vecnú ochranu ponechávala na členské štáty. V navrhovanej smernici sa požaduje, aby sa v návrhu zmluvy o zlúčení alebo splynutí uviedli:






  — | Záruky pre veriteľov: Návrhom sa zavádza domnienka, že veritelia nebudú dotknutí ak im zaplatí ručiteľ alebo spoločnosť, ktorá je výsledkom zlúčenia alebo splynutia, pričom ich situáciu potvrdí správa nezávislého znalca. |
| --- | --- | --- |

3.6.7.

—

Záruky pre veriteľov: Návrhom sa zavádza domnienka, že veritelia nebudú dotknutí ak im zaplatí ručiteľ alebo spoločnosť, ktorá je výsledkom zlúčenia alebo splynutia, pričom ich situáciu potvrdí správa nezávislého znalca.

| — | Držitelia podielov, ktorí nehlasovali alebo ktorí nemajú hlasovacie práva, budú mať právo odísť zo spoločnosti a získať primeranú náhradu a právo napadnúť výmenný pomer podielov pred vnútroštátnym súdom. |
| --- | --- |

—

Držitelia podielov, ktorí nehlasovali alebo ktorí nemajú hlasovacie práva, budú mať právo odísť zo spoločnosti a získať primeranú náhradu a právo napadnúť výmenný pomer podielov pred vnútroštátnym súdom.

| 3.6.8. | EHSV takisto súhlasí aj s ďalšími prvkami návrhu Komisie:






  a) | Harmonizované pravidlá týkajúce sa poskytovania osobitných a komplexných informácií zamestnancom o dôsledkoch cezhraničných zlúčení alebo splynutí, zatiaľ čo smernica 2005/56/ES stanovovala len účasť zamestnancov vo výboroch a to, že sa o ich situácii bude referovať v správe vedenia. |
| --- | --- | --- |

3.6.8.

a)

Harmonizované pravidlá týkajúce sa poskytovania osobitných a komplexných informácií zamestnancom o dôsledkoch cezhraničných zlúčení alebo splynutí, zatiaľ čo smernica 2005/56/ES stanovovala len účasť zamestnancov vo výboroch a to, že sa o ich situácii bude referovať v správe vedenia.

| b) | Harmonizované pravidlá zrýchleného konania v prípade menej zložitých zlúčení alebo splynutí alebo možnosť neprihliadať na nezávislý znalecký posudok na základe dohody všetkých držiteľov podielov alebo počas zlúčenia alebo splynutia materskej spoločnosti s dcérskou. |
| --- | --- |

b)

Harmonizované pravidlá zrýchleného konania v prípade menej zložitých zlúčení alebo splynutí alebo možnosť neprihliadať na nezávislý znalecký posudok na základe dohody všetkých držiteľov podielov alebo počas zlúčenia alebo splynutia materskej spoločnosti s dcérskou.

| c) | Prepojenie obchodných registrov v záujme výmeny informácií – využívanie digitálnych nástrojov. |
| --- | --- |

c)

Prepojenie obchodných registrov v záujme výmeny informácií – využívanie digitálnych nástrojov.

| 3.6.9. | Cezhraničné rozdelenia (27): Vzťahujú sa ne odlišné alebo nezlučiteľné vnútroštátne predpisy len v 13 členských štátoch bez akejkoľvek harmonizácie na úrovni EÚ, a to i napriek ich významu pre rast. V snahe predísť zneužívaniu a chrániť zainteresované strany je nevyhnutné zaviesť právny rámec EÚ pre kapitálové spoločnosti, podobný rámcu pre cezhraničné premeny. Treba vytvoriť dvojfázový postup. V prvej fáze sa vypracujú podmienky rozdelenia spolu s dvoma podrobnými správami vysvetľujúcimi dôsledky rozdelenia veriteľom a zamestnancom. Okrem toho je pre stredne veľké a veľké podniky potrebný aj nezávislý znalecký posudok. To je len prvý krok a EHSV sa domnieva, že návrh by sa mal vzťahovať aj na cezhraničné rozdelenie nadobudnutím aktív/pasív existujúcej spoločnosti/spoločností a nielen na prípad, keď sa vytvárajú nové spoločnosti. |
| --- | --- |

3.6.9.

| 3.6.10. | V súčasnosti sú vnútroštátne predpisy členských štátov do veľkej miery odlišné a niekedy ukladajú neprimeranú administratívnu záťaž, ktorú musí Komisia prostredníctvom nového návrhu zmierniť, aby neodradila podniky od zámeru využiť nové príležitosti. Hoci EHSV podporuje nové pravidlá a postupy, treba ich dôkladne preskúmať a zabezpečiť, aby nespôsobovali nadmernú administratívnu záťaž a náklady, čo by bolo nad rámec ich cieľov v oblasti ochrany zamestnancov, veriteľov a držiteľov podielov. |
| --- | --- |

3.6.10.

| 3.6.11. | EHSV oceňuje skutočnosť, že na malé spoločnosti a mikropodniky sa na základe článku 86 g nevzťahuje preskúmanie nezávislým znalcom, keďže náklady na správu nezávislého znalca by boli pre mikropodniky a MSP priveľkou záťažou. |
| --- | --- |

3.6.11.

| 3.6.12. | EHSV chce vyzdvihnúť úlohu nezávislých znalcov pri odhaľovaní podvodov len vo veľkých spoločnostiach počas skúmania a zhromažďovania dokumentov spoločnosti v písomnej správe, za predpokladu, že budú splnené určité požiadavky, napr. pre účinnú štruktúru internej kontroly a štandardných operačných postupov na prevenciu a zmiernenie možných konfliktov záujmov a na zaistenie nezávislosti správ, pokiaľ ide o zainteresované strany. |
| --- | --- |

3.6.12.

| 3.6.13. | EHSV dôrazne podporuje návrh Európskej komisie, ktorá prvýkrát ustanovuje postup pre cezhraničné premeny a dopĺňa už zavedené postupy v oblasti cezhraničných zlúčení alebo splynutí a rozdelení posilnením ochrany zainteresovaných strán. Avšak rozdiely v postupoch cezhraničného zlúčenia alebo splynutia na jednej strane a cezhraničnej premeny a rozdelenia na druhej strane môžu ovplyvniť relatívnu atraktívnosť druhej skupiny operácií. EHSV odporúča, aby Komisia tieto účinky preskúmala. |
| --- | --- |

3.6.13.

| 3.6.14. | EHSV víta zámer Komisie chrániť existujúce práva pracovníkov na účasť na spolurozhodovaní. EHSV sa domnieva, že v spoločnosti, ktorá vznikla cezhraničnou premenou, sa musí i naďalej uplatňovať aspoň tá istá úroveň všetkých prvkov účasti zamestnancov na spolurozhodovaní, aká sa ustanovuje v právnych predpisoch pôvodného členského štátu, v súlade s postupom a štandardnými pravidlami stanovenými v smernici 2001/86/ES (28). |
| --- | --- |

3.6.14.

| 3.6.15. | EHSV zdôrazňuje významnú úlohu európskych zamestnaneckých rád zriadených vo veľkých spoločnostiach, ktoré majú byť premenené, a žiada, aby boli do väčšej miery zapojené, v súlade so smernicou 2009/38/ES (29). |
| --- | --- |

3.6.15.

| 3.7. | Ako všeobecnú pripomienku EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby všetky digitálne nástroje a postupy používané na účely uplatňovania týchto návrhov boli plne prístupné pre osoby so zdravotným postihnutím, najmä pre zrakovo postihnuté osoby. |
| --- | --- |

3.7.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 239 final.

1

(2)  COM(2018) 241 final.

2

(3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1132 zo 14. júna 2017 týkajúca sa niektorých aspektov práva obchodných spoločností (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 46).

3

(4)  COM(2018) 239 final.

4

(5)  COM(2015) 550 final.

5

(6)  Cartesio, C-210/06, EU:C:2008:723, body 109 až 112; VALE, C-378/10, EU:C:2012:440, bod 32.

6

(7)  Polbud/Wykonawstwo, vec C-106/16, ECLI:EU:C:2017:804.

7

(8)  Pozri poznámky pod čiarou 6 a 7.

8

(9)  COM(2018) 241 final.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2017, s. 46.

10

(11)  COM(2015) 192 final.

11

(12)  COM(2016) 179 final.

12

(13)  Smernica Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 77/799/EHS (Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s. 1).

13

(14)  COM(2018) 239 final.

14

(15)  COM(2018) 241, s. 3.

15

(16)  COM(2018) 241, s. 5.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 156, 16.6.2012, s. 1.

17

(18)  Ú. v. EÚ L 144, 10.6.2015, s. 1.

18

(19)  COM(2017) 256 final.

19

(20)  Článok 10 kodifikovanej smernice o práve obchodných spoločností (EÚ) 2017/1132.

20

(21)  Smernica Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011 o administratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 77/799/EHS (Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s. 1).

21

(22)  Operácia, ktorou sa spoločnosť vytvorená a zapísaná v registri v súlade s právnymi predpismi niektorého členského štátu premení na inú spoločnosť vytvorenú a zapísanú v registri v súlade s právnymi predpismi iného členského štátu, pričom si zachová svoju právnu subjektivitu a nemusí byť zrušená alebo vstúpiť do likvidácie.

22

(23)  Vec C-106/16: ECLI:EU:C:2017:804. Spoločnosť Polbud bola vytvorená v Poľsku a rozhodla sa premiestniť svoje registrované sídlo do Luxemburska bez premiestnenia svojho skutočného ústredia. V poľskom obchodnom registri bol zapísaný vstup do likvidácie a bol vymenovaný likvidátor. V roku 2013 bolo sídlo spoločnosti Polbud premiestnené do Luxemburska. Polbud sa stala spoločnosťou podľa luxemburského práva nazvanou Consoil Geotechnik Sàrl. Neskôr podala spoločnosť Polbud na poľskom registrovom súde návrh na výmaz z poľského obchodného registra. Registrovaný súd žiadosť o výmaz zamietol. Polbud podala proti tomuto rozhodnutiu žalobu. Najvyšší súd v Poľsku, na ktorý sa spoločnosť odvolala, sa najprv opýtal Súdneho dvora, či sa sloboda usadiť sa uplatňuje na premiestnenie registrovaného sídla spoločnosti, založenej podľa práva členského štátu, na územie iného členského štátu, s cieľom jej premeny na spoločnosť podľa práva tohto druhého členského štátu, bez premiestnenia skutočného sídla uvedenej spoločnosti. Pozri tiež https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2017-10/cp170112en.pdf.

23

(24)  Rozsudky Súdneho dvora vo veci C-378/10, Vale Epitesi, EU:C:2012:440, bod 31; a vo veci C-106/16, Polbud, ECLI:EU:C:2017:804, body 33, 35 a 44.

24

(25)  Operácia, ktorou dve alebo viaceré spoločnosti prevedú svoje aktíva a pasíva na nejakú existujúcu (preberajúcu) spoločnosť alebo na novú spoločnosť.

25

(26)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/56/ES z 26. októbra 2005 o cezhraničných zlúčeniach alebo splynutiach kapitálových spoločností. Teraz je súčasťou kodifikačnej smernice z roku 2017.

26

(27)  Operácia, ktorou sa spoločnosť rozdelí a prevedie všetky svoje aktíva a pasíva alebo ich časť na nejakú existujúcu alebo novovytvorenú spoločnosť/spoločnosti v inom členskom štáte.

27

(28)  Smernica Rady 2001/86/ES z 8. októbra 2001, ktorou sa dopĺňajú stanovy európskej spoločnosti v súvislosti s účasťou zamestnancov na riadení (Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 22).

28

(29)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES zo 6. mája 2009 o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady s nimi (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 28).

29

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/33

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Európsky horizont – rámcový program pre výskum a inovácie a ktorým sa stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia

[COM(2018) 435 final – 2018/0224 (COD)]

b) Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje špecifický program na vykonávanie programu Európsky horizont – rámcový program pre výskum a inovácie

[COM(2018) 436 final – 2018/0225 (COD)]

(2019/C 62/05)

| Spravodajca: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Konzultácia | a) | Európsky parlament, 14. 6. 2018
  Rada, 25. 6. 2018 |
| --- | --- | --- |

Konzultácia

a)

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Rada, 25. 6. 2018

| b) | Európsky parlament, 14. 6. 2018
  Rada, 27. 6. 2018 |
| --- | --- |

b)

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Rada, 27. 6. 2018

Právny základ

| a) | článok 173 ods. 3, článok 182 ods. 1, 4 a 5, článok 188 ZFEÚ a článok 7 ods. 5 Zmluvy o Euratome |
| --- | --- |

a)

článok 173 ods. 3, článok 182 ods. 1, 4 a 5, článok 188 ZFEÚ a článok 7 ods. 5 Zmluvy o Euratome

| b) | článok 173 ods. 3 a článok 182 ods. 4 ZFEÚ |
| --- | --- |

b)

článok 173 ods. 3 a článok 182 ods. 4 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

187/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta rozhodnutie Európskej komisie dať jasne najavo, že výskum a inovácie musia byť aj naďalej zásadnou prioritou EÚ aj v rámci viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. EHSV s potešením konštatuje, že mnohé jeho odporúčania v súvislosti s hodnotením programu Horizont 2020 v polovici obdobia boli prijaté v oblastiach, ako sú kolaboratívny výskum a mobilita, a že sa tiež prijali opatrenia na posilnenie inovácií, prekonanie rozdielov medzi regiónmi, podporu vedy a inovácií medzi občanmi, odstránenie nízkej miery úspešnosti a zníženie administratívnej záťaže (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje, že veda, výskum a inovácie musia byť kľúčovými prvkami procesu vytvárania európskej komunity, a preto podporuje prístup programu Európsky horizont, ktorého podstatou je priblížiť občanov k týmto činnostiam a dosiahnutým výsledkom. Súčasťou stratégie preto musí byť účinne informovať nielen o príležitostiach, ktoré program ponúka, ale aj o vplyvoch činností v oblasti inovácií a výskumu na život občanov s cieľom podnietiť členské štáty, aby viac podporovali toto úsilie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV podporuje návrh misií v oblasti výskumu a inovácií ako súčasť stratégie programu Európsky horizont s cieľom dosiahnuť účinnejšie výsledky v oblasti výskumu a inovácií a skutočne zmeniť spôsob, akým občania vnímajú vedu a jej vplyvy vo svojom každodennom živote. EHSV žiada, aby sa okamžite vymedzili strategické misie, ktoré môžu stimulovať výskumné a inovačné ekosystémy v celej Európe a ktoré podporujú kolaboratívny výskum ako hlavný nástroj na poskytovanie poznatkov a vytváranie vplyvu. Misie by sa mali zameriavať na konkrétny, vyčísliteľný a dosiahnuteľný cieľ a mali by byť otvorené všetkým možným účastníkom a zachytávať excelentnosť z rôznych častí Európy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV podporuje skutočnosť, že misie budú otvorené rôznym riešeniam vychádzajúcim zdola a budú pokrývať celý životný cyklus výskumu a inovácií. Keďže misie by sa mali zameriavať na strednodobé a dlhodobé ciele, mal by sa v ich prístupe odraziť aj veľký význam výskumu s nízkou úrovňou technickej pripravenosti (TRL). Nemali by sa zameriavať len na lineárne inovačné modely, ktoré sa často obmedzujú na inkrementálnu inováciu, ale mali by výslovne podnecovať disruptívne inovačné modely. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti je pripravený aktívne prispieť k procesu spoločnej prípravy návrhu a podporuje túto myšlienku misií, no nesmie sa zabúdať na to, že prijímanie rozhodnutí príliš blízko koncovým užívateľom môže obmedziť rozsah a disruptívny charakter misií. Výbory pre misie by mali mať vysokokvalitné a dostatočné kritické množstvo subjektov zo všetkých zainteresovaných strán, aby sa zabránilo podpornému výskumu alebo naopak, misiám, ktoré ďaleko presahujú existujúce technické/technologické kapacity. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vyzdvihuje Európsku radu pre inováciu (EIC) ako dôležitý nástroj na podporu prelomových inovácií a zlepšenie podnikania a konkurencieschopnosti na úrovni EÚ. Preto a s ohľadom na situáciu v Európe sa EHSV domnieva, že EIC by sa mala zamerať najmä na veľmi inovatívne a prelomové malé a stredné podniky (MSP) a startupy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV súhlasí s tým, že Európsky horizont by mal systematicky zapájať spoločenské a humanitné vedy. k týmto vedám by sa malo pristupovať spolu s technologickým prístupom. Inovácie ďaleko presahujú technológie a tým, že spájajú rôzne vízie, kompromisy a výzvy, budú lepšie formovať situáciu v oblasti výskumu a inovácií v Európe. EHSV sa domnieva, že prekročenie technologického rámca by podporilo spoločenské a humanitné vedy naprieč celým programom Európsky horizont. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV podporuje politický prístup „otvorenej vedy“ ako spôsob, akým sa možno zamerať na excelentnú vedu a vysokokvalitné poznatky. Otvorená veda je veľmi dôležitá pre celkový vedecký rozvoj európskych inštitúcií, no malo by sa zvážiť zavedenie určitého harmonogramu na uverejnenie všetkých vedeckých výsledkov, aby sa zabezpečilo, že výsledky všetkých projektov budú k dispozícii vo vhodných archívoch a v presne stanovených lehotách. EHSV víta otvorený prístup k publikáciám a údajom z výskumu, ale dôrazne odporúča pravidelné konzultácie so zainteresovanými stranami z oblasti výskumu, pokiaľ ide o budúce požiadavky súvisiace s otvorenou vedou. Zavedené možnosti neuplatňovania by sa mali v rámci programu Európsky horizont zachovať. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV súhlasí s tým, že prepracovaná štruktúra pilierov zlepší vnútornú súdržnosť, a to najmä prostredníctvom integrácie priemyselných technológií do piliera 2, posilnenia príspevku priemyslu k riešeniu globálnych výziev a zosúladenia ponuky s dopytom po nových riešeniach. Tento prístup je veľmi zaujímavý a jedným z návrhov by bolo podporovať konzorciá, ktoré uzatvárajú inovačný cyklus, čo znamená, že zahŕňajú akademických partnerov, ktorí tvoria, poskytovateľov riešení, ktorí vyvíjajú inovatívne riešenia, a konečných užívateľov, ktorí vyjadrujú svoje potreby, aby mohli fungovať udržateľným spôsobom. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV tiež víta cieľ ďalej zjednodušiť pravidlá štátnej pomoci na uľahčenie kombinácie rôznych fondov, ktoré môžu byť nápomocné pri prekonávaní významných rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi, pokiaľ ide o počet úspešných projektov v oblasti výskumu a inovácií. Súčinnosť s rôznymi programami financovania Únie a politikami Únie, konkrétne so štrukturálnymi fondmi prostredníctvom zlučiteľných predpisov, má zásadný význam pre zaručenie čo najväčšieho vplyvu projektov v oblasti výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV zdôrazňuje skutočnosť, že podpora mobility výskumných pracovníkov prostredníctvom akcií Marie Curie-Skłodowskej má tiež zásadný význam pre ďalšie posilnenie Európskeho výskumného priestoru, zatiaľ čo cieľom politických opatrení EÚ a jednotlivých štátov musia byť adekvátne a atraktívne pracovné podmienky pre odborníkov v snahe vyhnúť sa úniku mozgov, ktorý je z hľadiska dosiahnutia súdržnosti v rámci EÚ skutočne kontraproduktívny. Okrem toho je nevyhnutné posilniť podporu pre začínajúcich výskumných pracovníkov v programe ERC. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že osobitný dôraz by sa mal klásť na vedecké vzdelávanie a vedeckú komunikáciu v rámci piliera „Posilnenie európskeho výskumného priestoru“. To by posilnilo vedu so spoločnosťou a pre spoločnosť v rámci tohto piliera a následne v rámci programu Európsky horizont. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV víta nedávne úsilie Komisie podporiť európsky rast prostredníctvom nových a premyslených európskych politík podporovaných zvýšenou propagáciou činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, ktoré môžu Európe zabezpečiť vedúce postavenie v mnohých oblastiach (2). Európske spoločenstvo inovátorov a výskumníkov dosiahlo v posledných rokoch mnoho cieľov, ale európski občania túto situáciu stále nedokážu plne oceniť z viacerých dôvodov, ako je nedostatočná komunikácia, nízky záväzok zo strany komunity alebo dokonca nezáujem občanov o dosiahnuté vedecké úspechy. Preto je nevyhnutné zmeniť tento postoj európskej spoločnosti, a to nielen z krátkodobého hľadiska, ale aj s cieľom prispieť k vzniku dlhodobého inovačného a vedeckého ekosystému začleneného do spoločnosti ako celku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV podporuje prístup, podľa ktorého názor občanov možno zmeniť práve prostredníctvom vymedzenia kľúčových globálnych výziev ako súčasť veľmi silného úsilia zmobilizovať a zapojiť spoločnosť do európskeho projektu. Zvyšovanie konkurencieschopnosti Európy prostredníctvom inovácií je základ a vedúci predstavitelia ho musia mať na pamäti pri stanovovaní politických priorít. Nemožno jednoducho povedať, že činnosti v oblasti výskumu, vývoja a inovácií významne prispievajú k vytváraniu pracovných miest a rastu. Nestačí len informovať o tom, že dve tretiny hospodárskeho rastu v Európe v súčasnosti pochádzajú z činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií. Členské štáty sa musia zapojiť do tohto kolektívneho úsilia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV víta návrh nového európskeho programu pre výskum a inovácie na podporu a posilnenie výskumu a inovácií na úrovni EÚ na roky 2021 – 2027 a jeho hlavné prvky, konkrétne zameranie sa na otvorenú vedu, globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu a otvorené inovácie. EHSV je pevne presvedčený, že prístup založený na spoluvytváraní, ktorý zapája do znalostného a inovačného spoločenstva všetky zainteresované strany, je základom pre posilnenie európskej konkurencieschopnosti, vytvárania pracovných miest, sociálnej súdržnosti, najmä v boji proti nezamestnanosti mladých, a ochrany životného prostredia v súlade s Agendou 2030 a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja OSN. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zdá sa, že program Európsky horizont odráža prioritu Komisie vybudovať inovačný a vedecký ekosystém, ktorý by EÚ umožnil zlepšiť jej konkurencieschopnosť prostredníctvom štrukturálnych činností, ktoré budú mať hospodársky a sociálny dosah. Toto potvrdzuje nielen navrhované zvýšenie finančného balíka, ale aj činnosti plánované v rámci troch pilierov programu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV podporuje hlavné nové prvky zdôraznené v návrhu programu Európsky horizont, ktorými sú: i) podpora prelomových inovácií prostredníctvom Európskej rady pre inováciu; ii) vytváranie väčšieho vplyvu prostredníctvom zamerania na misie a zapájania občanov: misie v oblasti výskumu a inovácií; iii) posilnenie medzinárodnej spolupráce; iv) posilnenie otvorenosti prostredníctvom silnejšej politiky otvorenej vedy a v) racionalizácia oblasti financovania prostredníctvom nového prístupu k európskym partnerstvám. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vytvorenie misií EÚ zdola nahor v oblasti výskumu a inovácií zameraných na globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu by mohlo byť dobrým spôsobom, ako viac zapojiť spoločnosť do činností v oblasti vedy a inovácií. Tento prístup by mohol byť úspešným spôsobom, ako zapojiť spoločnosť a občanov do misií, ktoré sa majú vymedziť, a vytvorí zmysel pre komunitu, ktorý by mohol byť rozhodujúci pre dosiahnutie významných výsledkov a vplyvu. Úloha organizovanej spoločnosti v tomto procese by opäť mohla mať rozhodujúci význam. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV takisto oceňuje skutočnosť, že Európsky horizont bude podporovať „verejno-súkromné partnerstvá“ ako účinný nástroj na posilnenie kolaboratívneho výskumu, ktorý sa zameriava na výskum a inovácie orientované na priemysel, pričom kladie dôraz na menší počet partnerstiev s väčším dosahom. Európa musí prijať skutočnosť, že máme pred sebou ešte dlhú cestu, kým sa nám podarí dosiahnuť primeraný proces z hľadiska účinnej spolupráce medzi akademickou obcou a priemyslom. Samozrejme, existuje mnoho dobrých príkladov a najlepších postupov, ale je tu aj priestor na zlepšenie. Verejno-súkromné partnerstvá sú jedným z nástrojov na zníženie existujúcej priepasti medzi týmito dvomi rôznymi, ale komplementárnymi svetmi: akademickou obcou a priemyslom/trhom. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV opätovne (3) vyzýva Komisiu, aby sa naďalej snažila o zníženie úrovne byrokracie v rámci programu Horizont. EHSV preto víta návrh Komisie týkajúci sa zníženia byrokracie a zlepšenia „času potrebného na uvedenie na trh“/úrovne reakcie na návrhy, ako to možno vidieť napríklad v programe Horizont 2020, pokiaľ ide o osobitný „nástroj pre MSP“. Zjednodušenie musí byť v rámci programu Európsky horizont hlavným cieľom, najmä pokiaľ ide o čas na udelenie povolenia a následné uvedenie na trh, stále miery financovania, znížený počet nástrojov, obmedzené používanie pracovných výkazov, rozšírené používanie jednorazových platieb atď. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EHSV sa domnieva, že spolu so znížením byrokracie, s väčším zjednodušením a viditeľnejšou kampaňou zameranou na zatraktívnenie inovácií a činností v oblasti výskumu a inovácií pre MSP je veľmi vítaná koncepcia, na ktorej sa zakladá Európska rada pre inováciu (EIC), najmä pokiaľ ide o zvýšenie komercializácie, zintenzívnenie inovácií a podporu podnikateľov. EHSV je v podstate presvedčený, že v rámci tejto stratégie by sa miera úspechu mohla zvýšiť, ak budeme mať na pamäti, že niektoré startupy a nápady v minulosti neboli úspešné, a to z rôznych dôvodov, ktoré chce EIC riešiť. Nesmieme zabúdať na to, že treba primäť európsku kultúru k tomu, aby bola ochotnejšia podstupovať riziko, a v tejto súvislosti bude EIC prispievať k tejto snahe a vo svojich celkových cieľoch a kritériách hodnotenia by mala zvážiť vysokorizikové činnosti v oblasti výskumu a inovácií. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EHSV podporuje myšlienku zapojiť do programu viac MSP a startupov, ale má určité pochybnosti, pokiaľ ide o návrh na rozšírenie. Napriek predchádzajúcemu úsiliu prejavenému v rámcových programoch by sa MSP mali viac zapájať do činností založených na výskume a inováciách a Európsky horizont by bol najlepšou šancou, ako ich dostať „na palubu. Myšlienka väčšieho zapojenia prostredníctvom kapitálu by mohla byť dobrá, ale posolstvo musí byť jasné všetkým spoločnostiam. Skutočnosť, že MSP majú stále iný pohľad, pokiaľ ide o „vlastníctvo kapitálu“, si vyžaduje úplné vysvetlenie v programe s cieľom podporiť účasť komunity a vyhnúť sa nesprávnym interpretáciám. MSP majú dlhú tradíciu kapitálu založenú na rodinných podnikateľoch a návrhy na „otvorenie“ ich kapitálu voči trhu financovaného týmto programom by mohli vyvolať špecifické otázky. EHSV preto nalieha na Komisiu, aby sa v súvislosti s týmto zaujímavým návrhom vyjadrovala veľmi jasne. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV takisto súhlasí so zásadou, že podnikatelia by už nezískavali finančné investície EÚ bez dialógu s EÚ. Toto „motto“, ktoré nedávno oznámil komisár Moedas na verejnom zasadnutí, dokazuje ambicióznu myšlienku priamejšej interakcie s podnikateľmi a kandidátmi, ale zároveň ide o veľmi riskantný postoj: zatiaľ nie je jasné, aké zdroje sa vyčlenia na pohovory s kandidátmi, pričom celý proces predsa musí byť efektívny. EHSV je však úplne pripravený podporiť tento nový prístup a dokonca ponúka svoju pomoc pri spolupráci na procese prostredníctvom odborných znalostí svojich členov a podpory organizácií občianskej spoločnosti, ktoré podporujú svojich členov. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Na záver, EHSV víta aj úsilie, ktoré sa podľa všetkého vynakladá na posilnenie synergie fondov medzi programami. Synergie fondov môžu zohrávať významnú úlohu pri využívaní a posilňovaní kapacít v oblasti výskumu a inovácií v rôznych európskych regiónoch. Kľúčovým bodom by malo byť zvyšovanie synergií s inými programami financovania Únie a politikami Únie, konkrétne so štrukturálnymi fondmi prostredníctvom zlučiteľných nariadení. Podľa nariadení o VFR týkajúcich sa kohéznych fondov členské štáty v podstate môžu presunúť až 5 % svojich pridelených prostriedkov z jedného fondu do druhého, čo im umožňuje presunúť investičné peniaze do iných kľúčových oblastí, ktoré boli identifikované. To by mohol byť ďalší dôležitý krok smerom k lepšiemu zapojeniu členských štátov do dosahovania cieľa inovačného programu a posunutia vedeckej agendy na inú úroveň. EHSV je presvedčený, že program možno považovať za úspech, ktorý má vplyv na každodenný život občanov, len ak sa doň zapojí verejný a súkromný sektor. Ďalším dôležitým aspektom je harmonizácia pravidiel a nariadení pre jednotlivé fondy, aspoň pre rovnaký typ činností, a najmä pre výskum a inovácie. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Návrh programu Európsky horizont (2021 – 2027)

| 3.1. | Návrh Komisie týkajúci sa programu Európsky horizont vychádza z oznámenia veľkého úspechu: ide o program pre výskum a inovácie s financiami vo výške 100 miliárd EUR, ktorý je už teraz krokom vpred pre európsku vedomostnú spoločnosť založenú na vede a inováciách. Skutočnosť, že sa členské štáty dohodli na tomto zvýšení rozpočtu, ukazuje nielen politický záväzok, ale aj jasné posolstvo svetu: Európa chce byť na čele inovácií, a preto sa vytvorili podmienky financovania na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Okrem finančného navýšenia existuje niekoľko nových a inovačných nápadov, ktoré chce EHSV vyzdvihnúť ako body priamo prevzaté z návrhu, ktoré sú pre toto stanovisko dôležité. Preto by sme chceli stručne uviesť tieto body:






  a) | Trojpilierová štruktúra programu Európsky horizont: ako uvádza Komisia, Európsky horizont nie je revolúcia, ale evolúcia. Preto sa zakladá na troch hlavných pilieroch, ktorými sú: pilier Otvorená veda, ktorý zahŕňa ERC, akcie Marie Curie-Skłodowskej a výskumnú infraštruktúru; pilier Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu, ktorý zahŕňa päť klastrov: zdravie; inkluzívna a bezpečná spoločnosť; digitalizácia a priemysel; klíma, energetika a mobilita a potravinové a prírodné zdroje; a pilier Otvorené inovácie s EIC, európskymi inovačnými ekosystémami a EIT. Tieto tri piliere budú podporované činnosťami na posilnenie Európskeho výskumného priestoru. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

Trojpilierová štruktúra programu Európsky horizont: ako uvádza Komisia, Európsky horizont nie je revolúcia, ale evolúcia. Preto sa zakladá na troch hlavných pilieroch, ktorými sú: pilier Otvorená veda, ktorý zahŕňa ERC, akcie Marie Curie-Skłodowskej a výskumnú infraštruktúru; pilier Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu, ktorý zahŕňa päť klastrov: zdravie; inkluzívna a bezpečná spoločnosť; digitalizácia a priemysel; klíma, energetika a mobilita a potravinové a prírodné zdroje; a pilier Otvorené inovácie s EIC, európskymi inovačnými ekosystémami a EIT. Tieto tri piliere budú podporované činnosťami na posilnenie Európskeho výskumného priestoru.

| b) | Vytvorenie Európskej rady pre inováciu (EIC) s cieľom pomôcť EÚ stať sa lídrom v oblasti inovácií vytvárajúcich trhy. Európa tento cieľ sleduje už niekoľko rokov, no napriek tomuto úsiliu, výborným nápadom a veľmi silnej inovačnej a vedeckej komunite úroveň rastu a vytvárania pracovných miest neodráža úroveň záväzkov. Na základe návrhu Komisie sa preto vytvorí jednotné kontaktné miesto, ktoré bude prenášať z laboratória na trh tie najsľubnejšie prelomové technológie s vysokým potenciálom a bude pomáhať najinovačnejším startupom a spoločnostiam rozširovať ich nápady. Nová EIC pomôže identifikovať a financovať rýchlo sa rozvíjajúce, vysokorizikové inovácie so silným potenciálom na vytvorenie úplne nových trhov. Bude poskytovať priamu podporu inovátorom prostredníctvom dvoch hlavných nástrojov financovania, jedného pre počiatočné štádiá a druhého pre vývoj a uvádzanie na trh. Bude dopĺňať Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT). EHSV sa domnieva, že EIC by sa mala zameriavať na veľmi inovačné a prelomové MSP a startupy. |
| --- | --- |

b)

Vytvorenie Európskej rady pre inováciu (EIC) s cieľom pomôcť EÚ stať sa lídrom v oblasti inovácií vytvárajúcich trhy. Európa tento cieľ sleduje už niekoľko rokov, no napriek tomuto úsiliu, výborným nápadom a veľmi silnej inovačnej a vedeckej komunite úroveň rastu a vytvárania pracovných miest neodráža úroveň záväzkov. Na základe návrhu Komisie sa preto vytvorí jednotné kontaktné miesto, ktoré bude prenášať z laboratória na trh tie najsľubnejšie prelomové technológie s vysokým potenciálom a bude pomáhať najinovačnejším startupom a spoločnostiam rozširovať ich nápady. Nová EIC pomôže identifikovať a financovať rýchlo sa rozvíjajúce, vysokorizikové inovácie so silným potenciálom na vytvorenie úplne nových trhov. Bude poskytovať priamu podporu inovátorom prostredníctvom dvoch hlavných nástrojov financovania, jedného pre počiatočné štádiá a druhého pre vývoj a uvádzanie na trh. Bude dopĺňať Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT). EHSV sa domnieva, že EIC by sa mala zameriavať na veľmi inovačné a prelomové MSP a startupy.

| c) | V rámci EIT budú návrhy budúcich znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS) EIT uvedené v strategickom inovačnom programe EIT. EHSV sa domnieva, že by sa nemali podstatne zvýšiť a mali by sa zachovať v obmedzenom počte v súlade so zásadou zjednodušenia situácie v oblasti výskumu a inovácií. Okrem toho by budúce ZIS mali zaručiť zastúpenie rôznych európskych krajín, najmä pokiaľ ide o umiestnenie centier inovácií. Malo by sa posilniť podnikanie podporované akademickým pilierom (napr. podnikateľské vzdelávanie, podpora pevnej nedisciplinárnej spolupráce medzi priemyslom a akademickou obcou a identifikácia potenciálnych zručností pre budúcich inovátorov). |
| --- | --- |

c)

V rámci EIT budú návrhy budúcich znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS) EIT uvedené v strategickom inovačnom programe EIT. EHSV sa domnieva, že by sa nemali podstatne zvýšiť a mali by sa zachovať v obmedzenom počte v súlade so zásadou zjednodušenia situácie v oblasti výskumu a inovácií. Okrem toho by budúce ZIS mali zaručiť zastúpenie rôznych európskych krajín, najmä pokiaľ ide o umiestnenie centier inovácií. Malo by sa posilniť podnikanie podporované akademickým pilierom (napr. podnikateľské vzdelávanie, podpora pevnej nedisciplinárnej spolupráce medzi priemyslom a akademickou obcou a identifikácia potenciálnych zručností pre budúcich inovátorov).

| d) | Vytvorenie misií EÚ v oblasti výskumu a inovácií sa zameralo na globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu. Tento prístup by mohol byť úspešným spôsobom, ako zapojiť spoločnosť a občanov do misií, ktoré sa majú identifikovať, a vytvorí zmysel pre komunitu, ktorý by mohol byť rozhodujúci pre dosiahnutie významných výsledkov a vplyvu. Príklady by sa mohli pohybovať od boja proti rakovine až po čistú dopravu, oceány bez plastov alebo bezpečnú a čistú vodu pre všetkých. Tieto misie sa budú navrhovať spolu s občanmi, zainteresovanými stranami, Európskym parlamentom a členskými štátmi. EHSV ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti je pripravený aktívne prispievať k tomuto procesu spoločného navrhovania. |
| --- | --- |

d)

Vytvorenie misií EÚ v oblasti výskumu a inovácií sa zameralo na globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu. Tento prístup by mohol byť úspešným spôsobom, ako zapojiť spoločnosť a občanov do misií, ktoré sa majú identifikovať, a vytvorí zmysel pre komunitu, ktorý by mohol byť rozhodujúci pre dosiahnutie významných výsledkov a vplyvu. Príklady by sa mohli pohybovať od boja proti rakovine až po čistú dopravu, oceány bez plastov alebo bezpečnú a čistú vodu pre všetkých. Tieto misie sa budú navrhovať spolu s občanmi, zainteresovanými stranami, Európskym parlamentom a členskými štátmi. EHSV ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti je pripravený aktívne prispievať k tomuto procesu spoločného navrhovania.

| e) | Maximalizácia inovačného potenciálu v celej EÚ a posilnenie Európskeho výskumného priestoru: podpora sa zdvojnásobí pre členské štáty, ktoré vykazujú nízky potenciál výkonnosti v oblasti výskumu a inovácií. Navyše synergie s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi (napr. štrukturálnymi a kohéznymi fondmi) uľahčia koordináciu a kombináciu financovania a pomôžu regiónom prijať inovácie a získať vplyv na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

e)

Maximalizácia inovačného potenciálu v celej EÚ a posilnenie Európskeho výskumného priestoru: podpora sa zdvojnásobí pre členské štáty, ktoré vykazujú nízky potenciál výkonnosti v oblasti výskumu a inovácií. Navyše synergie s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi (napr. štrukturálnymi a kohéznymi fondmi) uľahčia koordináciu a kombináciu financovania a pomôžu regiónom prijať inovácie a získať vplyv na úrovni EÚ.

| f) | Väčšia otvorenosť: zo zásady „otvorenej vedy/otvorenej inovácie“ sa stane modus operandi programu Európsky horizont, čo si bude vyžadovať otvorený prístup k publikáciám a údajom. To podporí šírenie a využívanie a pomôže uvedeniu na trh a zvýši inovačný potenciál výsledkov dosiahnutých prostredníctvom finančných prostriedkov EÚ. |
| --- | --- |

f)

Väčšia otvorenosť: zo zásady „otvorenej vedy/otvorenej inovácie“ sa stane modus operandi programu Európsky horizont, čo si bude vyžadovať otvorený prístup k publikáciám a údajom. To podporí šírenie a využívanie a pomôže uvedeniu na trh a zvýši inovačný potenciál výsledkov dosiahnutých prostredníctvom finančných prostriedkov EÚ.

| g) | Nová generácia európskych partnerstiev a intenzívnejšia spolupráca s inými programami EÚ: očakáva sa, že Európsky horizont zracionalizuje počet partnerstiev, ktoré EÚ spoluprogramuje alebo spolufinancuje s partnermi, ako sú priemysel, občianska spoločnosť a agentúry na financovanie, aby sa zvýšila ich účinnosť a vplyv pri dosahovaní politických priorít Európy. Európsky horizont bude podporovať účinné a operačné prepojenia s inými budúcimi programami EÚ, ako sú politika súdržnosti, Európsky obranný fond, program Digitálna Európa a Nástroj na prepájanie Európy, ako aj s medzinárodným projektom ITER pre energiu jadrovej syntézy. |
| --- | --- |

g)

Nová generácia európskych partnerstiev a intenzívnejšia spolupráca s inými programami EÚ: očakáva sa, že Európsky horizont zracionalizuje počet partnerstiev, ktoré EÚ spoluprogramuje alebo spolufinancuje s partnermi, ako sú priemysel, občianska spoločnosť a agentúry na financovanie, aby sa zvýšila ich účinnosť a vplyv pri dosahovaní politických priorít Európy. Európsky horizont bude podporovať účinné a operačné prepojenia s inými budúcimi programami EÚ, ako sú politika súdržnosti, Európsky obranný fond, program Digitálna Európa a Nástroj na prepájanie Európy, ako aj s medzinárodným projektom ITER pre energiu jadrovej syntézy.

| h) | Spoločné výskumné centrum (JRC), útvar Komisie pre vedu a poznatky, bude naďalej prispievať prostredníctvom vedeckého poradenstva, technickej podpory a špecializovaného výskumu. |
| --- | --- |

h)

Spoločné výskumné centrum (JRC), útvar Komisie pre vedu a poznatky, bude naďalej prispievať prostredníctvom vedeckého poradenstva, technickej podpory a špecializovaného výskumu.

4.   Veda a inovácie pre všetkých Európanov

| 4.1. | Občania si musia byť vedomí európskeho potenciálu a úspechov dosiahnutých v súvislosti s činnosťami v oblasti vedy a inovácií. Tieto činnosti sú skutočne súčasťou života každého človeka a sú ozajstnou príležitosťou na zapojenie spoločnosti do európskeho projektu. Koncepcia a opatrenia, ktoré navrhuje Komisia, sú ambiciózne a predstavujú „nekonečný proces“, ale zároveň je to „najlepšia možnosť“ zaangažovať občanov do európskych hodnôt spojených s inováciami a vedou pre všetkých. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Vedecké vzdelávanie a vedecká komunikácia sa musia považovať za základný prístup s cieľom zapojiť všetkých do európskeho projektu. Stanovenie zapojenia verejnosti ako prioritu v rámci programu Európsky horizont bude výrazným krokom vpred pri prinášaní výsledkov výskumu a inovácií na trh a do nášho každodenného života. Proces spoluvytvárania na základe prístupu s účasťou viacerých zainteresovaných strán by predstavoval jasný odkaz na zapojenie verejnosti do výskumu a inovácií. Sociálna inovácia so zapojením verejnosti a dôvera v inováciu budú kľúčovými aspektmi v podpore nových modelov riadenia, výroby a spotreby. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Šírenie, oznamovanie a využívanie úspechu európskej vedy a inovácií sa zdá byť trochu neúčinné. Občania oceňujú inovácie ostatných regiónov a nedokážu uznať „európske úspechy“ ani vtedy, keď ich vidia. To sa musí zmeniť z viacerých dôvodov: okrem myšlienky získania „európskej hodnoty“ z investícií, ktoré robí Európa, je tiež dôležité byť hrdý na dosiahnuté úspechy a ciele EÚ v súvislosti s európskym projektom pre všetkých. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Európa je často kritizovaná za „nedostatok investícií“ a „nedostatok kultúry rizika a podnikania“. Všeobecnou myšlienkou návrhu Komisie je venovať sa týmto výzvam a vytvoriť nový naratív, pokiaľ ide o tieto nápady. Prínos činností v oblasti vedy a inovácií k budovaniu lepšej a inkluzívnejšej Európy je súčasťou zmeny, ktorá je potrebná na predchádzanie nedorozumeniam týkajúcim sa európskeho projektu, a rozhodne je dobrým prínosom k väčšiemu zapojeniu občanov a zvýšeniu ich pocitu hrdosti na to, že sú súčasťou riešenia. Takisto je dôležité bojovať proti nepravdivým názorom na využívanie európskych finančných prostriedkov v miestnych komunitách: ak by občania uznali, že „peniaze daňových poplatníkov“ sa využívajú náležitým spôsobom, bol by to dobrý krok smerom k porazeniu extrémnych populistických rečí, s ktorými treba bojovať. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Program by mal prispieť najmä k posilneniu Európskeho výskumného priestoru tým, že sa zabezpečí, aby sa väčšina jeho finančných prostriedkov používala na kolaboratívny výskum, ktorý zahŕňa účastníkov z členských štátov a/alebo pridružených krajín s cieľom ponúknuť významnú pridanú hodnotu EÚ. Spolupráca medzi európskymi výskumníkmi, priemyselnými odvetviami (vrátane MSP) a inými verejnými a súkromnými inštitúciami bola nápomocná pri vytvorení EVP a je ochrannou známkou európskych rámcových programov pre výskum a inovácie, ktoré zainteresované strany veľmi oceňujú a ktoré sa musia zachovať aj v programe Európsky horizont. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Činnosti programu Európsky horizont sa budú realizovať najmä prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov. Malo by sa zabezpečiť, aby sa väčšina rozpočtu programu Európsky horizont plnila prostredníctvom výziev na predkladanie návrhov, ktoré riadi priamo Európska komisia alebo jej výkonné agentúry transparentným a efektívnym spôsobom, a aby sa počet a rozpočet misií a partnerstiev obmedzoval na primerané úrovne s cieľom zracionalizovať situáciu v oblasti výskumu a inovácií v súlade s hlavným cieľom zjednodušenia. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Európsky horizont musí zjednodušiť potreby a naliehavé priority zdôraznené v konzultácii so zainteresovanými stranami, ktorá sa začala na začiatku roka 2018 ako súčasť posúdenia vplyvu (4). Cieľom konzultácie so zainteresovanými stranami bolo zhromaždiť názory zainteresovaných občanov a zainteresovaných strán na návrh podoby Európskeho horizontu, najmä pokiaľ ide o podporu výskumu a inovácií v celej EÚ, podporu vzdelávania, zručností a odbornej prípravy a o zabezpečenie čistého a zdravého životného prostredia a ochrany prírodných zdrojov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | S cieľom aktívne prispieť k súdržnosti rôznych regiónov v rámci Európy je nárast financovania pre Európsku radu pre výskum vítaný, najmä ak budú tieto finančné prostriedky určené predovšetkým začínajúcim výskumníkom ako skupine, ktorá ponúka najvyšší možný potenciál pre budúcnosť Európy. Treba zastaviť únik mozgov z okrajových regiónov do iných oblastí a skutočne pristúpiť k posilneniu začínajúcich výskumníkov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | S cieľom zlepšiť prisvojenie si výsledkov výskumu občianskou spoločnosťou je dôležité vyzdvihnúť zásadnú úlohu sociálnych inovácií. Takisto je dôležité zdôrazniť význam podnikov sociálneho hospodárstva a celkovo zainteresovaných strán, ktoré spolu s priemyslom a MSP v súčasnosti tvoria dôležitú časť európskeho hospodárskeho systému. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Úloha podnikov

| 5.1. | EHSV musí znova pripomenúť skutočnosť, že MSP predstavujú najvýznamnejšiu podnikateľskú komunitu v Európe. MSP sú zodpovedné za nárast a vytváranie pracovných miest, a preto musia byť v centre procesu tvorby politík. Zdá sa, že tento návrh odzrkadľuje túto myšlienku, no EHSV zároveň upriamuje pozornosť Komisie na skutočnosť, že neexistuje univerzálne riešenie pre všetky členské štáty, pokiaľ ide o to, ako podporiť účasť MSP na programe Európsky horizont. Členské štáty majú rozdielne úrovne rastu a štrukturálne inovačné ekosystémy a to sa musí nejakým spôsobom odraziť v navrhovaných osobitných opatreniach. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV uznáva úlohu startupov v rámci inovačných a vedeckých ekosystémov, ale upozorňuje Komisiu na skutočnosť, že ak chcú podnikatelia uspieť, musia zaujať prístup orientovaný na podnikanie. Je preto žiaduce poskytnúť podnikateľom nejaké rady o potenciáli a potrebách trhu. Súčasťou procesu musia byť aj veľké spoločnosti. Veľké spoločnosti poskytujú startupom a MSP viac príležitostí nielen vzhľadom na výzvy, ktoré vytvárajú, ale aj na obchodné príležitosti, ktoré bežne sprevádzajú ich činnosti. Preto je veľmi dobrý nápad vytvoriť efektívnejší inovačný ekosystém, ktorý spojí všetky ich reality. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV upriamuje pozornosť podnikateľskej komunity a Komisie na potrebu vytvoriť nový naratív, pokiaľ ide o priemyselné činnosti. Tradičné priemyselné sektory by naozaj mohli mať úžitok z činností startupov, pokiaľ sú zamerané na výzvy, ktoré vyplývajú z digitalizácie a robotizácie priemyselných činností – napríklad na obehové hospodárstvo, alebo zintenzívňovanie zavádzania veľmi pokrokových nových výrobných technológií prostredníctvom účasti MSP a startupov a podporovanie ich spolupráce s veľkými priemyselnými odvetviami. Miera úspechu by sa mohla zvýšiť, ak by bola komunita startupov nejakým spôsobom informovaná o budúcich priemyselných výzvach. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Finančné otázky

| 6.1. | Navrhovaný príspevok z rozpočtu vo výške 100 mld. EUR na obdobie 2021 – 2027 zahŕňa finančné prostriedky vo výške 94,1 mld. EUR pre program Európsky horizont (z toho 3,5 mld. EUR bude vyčlenených v rámci fondu InvestEU) a 2,4 mld. EUR pre program Euratomu pre výskum a odbornú prípravu. Program Euratomu, ktorý financuje výskum a odbornú prípravu v oblasti jadrovej bezpečnosti, fyzickej ochrany jadrových materiálov a jadrových zariadení a ochrany pred žiarením, sa bude viac sústreďovať na použitia, ktoré nesúvisia s využitím energie, ako sú zdravotná starostlivosť a zdravotnícke vybavenie, a zároveň bude podporovať mobilitu jadrových výskumníkov v rámci akcií Marie Curie-Skłodowskej. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Orientačné rozdelenie rozpočtových prostriedkov programu Európsky horizont zdôrazňuje výrazné navýšenie (približne o 20 %) v rozpočte ERC a v akciách Marie Curie-Skłodowskej (približne o 10 %) v porovnaní s rámcovým programom Horizont 2020 na roky 2014 – 2020. EHSV plne podporuje toto zvýšenie a súhlasí s tým, že ERC by mala venovať väčšinu svojho rozpočtu začínajúcim výskumníkom v ich najproduktívnejšej a najtvorivejšej fáze (granty pre začínajúcich výskumníkov (5) a granty pre konsolidátorov (6)). |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Rozpočet EIC predstavuje najväčšie navýšenie v rámci programu Európsky horizont s celkovou sumou 13,5 miliardy EUR. v rámci piliera Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu vykazuje najväčšie navýšenie klaster „potravinové a prírodné zdroje“, a to na celkovú sumu 10 miliárd EUR. Prierezový pilier venovaný „Posilneniu Európskeho výskumného priestoru“ takisto vykazuje výrazné navýšenie svojho rozpočtu na celkovú sumu 2,1 miliardy EUR. EHSV je presvedčený, že tieto rozpočtové trendy sú vítané a posilnia Európsky výskumný priestor, pričom vybudujú silnejší ekosystém v oblasti výskum a inovácií zahŕňajúci viacerých aktérov vo všetkých európskych regiónoch. |
| --- | --- |

6.3.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 66 a informačná správa na tému Horizont 2020 (hodnotenie).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 10.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 66.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/publications/horizon-europe-impact-assessment-swd-2018-307_en.

4

(5)  Pre výskumníkov akejkoľvek štátnej príslušnosti s 2- až 7-ročnou praxou po dokončení doktorandského štúdia a s veľmi sľubnou vedeckou kariérou a vynikajúcim návrhom na výskum (https://erc.europa.eu/funding/starting-grants).

5

(6)  Pre výskumníkov akejkoľvek štátnej príslušnosti so 7- až 12-ročnou praxou po dokončení doktorandského štúdia a s veľmi sľubnou vedeckou kariérou a vynikajúcim návrhom na výskum. (https://erc.europa.eu/funding/consolidator-grants).

6

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/40

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program pre jednotný trh, konkurencieschopnosť podnikov vrátane malých a stredných podnikov a európsku štatistiku a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 99/2013, nariadenie (EÚ) č. 1287/2013, nariadenie (EÚ) č. 254/2014, nariadenie (EÚ) č. 258/2014, nariadenie (EÚ) č. 652/2014 a nariadenie (EÚ) 2017/826

[COM(2018) 441 final – 2018/0231 (COD)]

(2019/C 62/06)

| Spravodajca: | Oliver RÖPKE |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Violeta JELIĆ |

Spravodajca:

Oliver RÖPKE

Pomocná spravodajkyňa:

Violeta JELIĆ

| Konzultácia | Európsky parlament, 14.6.2018
  Rada, 26.6.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 ods. 1, článok 169 ods. 3, článok 43 ods. 2 a článok 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2.10.2018 |
| Prijaté v pléne | 17.10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 187/4/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14.6.2018

Rada, 26.6.2018

Právny základ

článok 114 ods. 1, článok 169 ods. 3, článok 43 ods. 2 a článok 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2.10.2018

Prijaté v pléne

17.10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

187/4/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Jednotný trh poskytuje nevyhnutný základ pre dosahovanie hospodárskeho rastu a konkurencieschopnosti. Významne prispieva k vytváraniu pracovných miest a spotrebiteľom poskytuje široký výber tovarov a služieb, pričom môže slúžiť aj ako základ budovania prosperity v Európskej únii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV v zásade víta integráciu piatich predchádzajúcich programov (ako aj európskeho štatistického programu, ktorého pôsobnosť však presahuje oblasť vnútorného trhu) a viacerých rozpočtových okruhov do programu jednotného trhu, pretože možno očakávať, že sa tým vytvoria synergie a zlepší sa nákladová efektívnosť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že je potrebné odstrániť existujúce prekážky a podporovať tvorbu, vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov EÚ na vnútornom trhu. To platí predovšetkým pre oblasť tovaru a služieb, verejného obstarávania, dohľadu nad trhom, práva obchodných spoločností, zmluvného a mimozmluvného práva, boja proti praniu špinavých peňazí, voľného pohybu kapitálu, finančných služieb, hospodárskej súťaže a rozvoja nástrojov riadenia. EHSV preto žiada o vytvorenie spravodlivého a úplného vnútorného trhu, ktorý by mal zároveň zohľadňovať dodržiavanie pracovných, spotrebiteľských a environmentálnych noriem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pokiaľ však ide o potravinový reťazec, EHSV vyzýva Komisiu, aby zabezpečila financovanie v rámci kategórie 3 – prírodné zdroje a životné prostredie – vzhľadom na úzke prepojenie programu s poľnohospodárskou politikou. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta návrh Komisie vyčleniť 25 % dostupných finančných prostriedkov na plnenie cieľov v oblasti zmeny klímy stanovených v Parížskej dohode, ale chcel by získať ďalšie informácie o tom, aké výdavky sa považujú za súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV konštatuje, že objem práce v rámci politiky ochrany spotrebiteľa stále narastá, najmä v dôsledku digitálnej transformácie. EHSV preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby ďalej rozvíjala spoluprácu so spotrebiteľskými organizáciami a sieťami a aby v súlade s tým zvýšila finančné prostriedky na ochranu spotrebiteľa. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poznamenáva, že podľa Komisie je financovanie priorít v rámci nového Programu pre jednotný trh stanovené na približne 3,9 miliardy EUR, t. j. približne na rovnakú úroveň ako v súčasnom období financovania 2014 – 2020, ale obáva sa, že rokovania o finančnom rámci EÚ by mohli viesť ku škrtom, a teda k nižšiemu rozpočtu ako v minulosti. EHSV napriek tomu víta skutočnosť, že v súvislosti s programom COSME sú k dispozícii ďalšie 2 miliardy EUR v rámci programu InvestEU, a že je možné kombinovať financovanie z iných programov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Štatistiky vypracované v rámci európskeho štatistického programu majú preto vysokú európsku pridanú hodnotu a predstavujú jeden zo základov politík Európskej únie, a to najmä na jednotnom trhu. EHSV preto súhlasí s názorom Komisie, že na doterajší európsky štatistický program by sa aj v novom programe pre vnútorný trh mali naďalej vyčleňovať potrebné prostriedky. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV žiada, aby boli európski sociálni partneri náležite zapájaní do všetkých fáz nového Programu pre jednotný trh. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Všeobecné pripomienky k novému Programu pre jednotný trh

| 2.1. | EHSV už opakovane zdôraznil, že jednotný trh je pilierom procesu európskej integrácie a významne prispieva k hospodárskemu rastu a tvorbe pracovných miest. Okrem toho môže jednotný trh prispieť aj k prosperite (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV vo svojom stanovisku k viacročnému finančnému rámcu na obdobie po roku 2020 (2) už kriticky poznamenal, že na najbližšie finančné obdobie je vyčlenených ešte menej prostriedkov na uskutočnenie cieľov Európskej únie ako v terajšom období. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V súvislosti s viacročným finančným rámcom EÚ Komisia navrhuje konsolidáciu viacerých programov a rozpočtových okruhov týkajúcich sa konkurencieschopnosti podnikov (vrátane MSP), ochrany spotrebiteľov, zákazníkov a koncových používateľov v oblasti finančných služieb, tvorby politík v oblasti finančných služieb, potravinového reťazca a rozvoja, tvorby a šírenia európskej štatistiky. EHSV v zásade víta tento návrh, pretože sa ním môžu dosiahnuť synergie a zvýšenie efektívnosti pri financovaní podporovaných projektov. Program ponúka aj pružnejší finančný rámec, ktorý príjemcom pomôže pri realizácii projektov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Hodnotenie jednotlivých programov, ktoré sa teraz začlenia do nového Programu pre jednotný trh, tiež poukazuje na vysokú európsku pridanú hodnotu, ktorú prinášajú tieto rôzne iniciatívy. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Treba poznamenať, že jednotný trh stále čelí bariéram a prekážkam. Preto je dôležité sledovať vývoj v tejto oblasti, zhodnotiť zostávajúce prekážky a vytvoriť plán jednotného trhu, aby mohol bezproblémovo fungovať v záujme všetkých. EHSV súhlasí s Komisiou, že tento nový program môže pomôcť zlepšiť fungovanie jednotného trhu prostredníctvom tvorby, vykonávania a presadzovania právnych predpisov EÚ. Činnosť EÚ musí viesť k jednoduchému, jasnému, stabilnému a predvídateľnému regulačnému rámcu pre podniky, pracovníkov a občanov. EHSV preto žiada o vytvorenie spravodlivého a úplného vnútorného trhu, ktorý by mal zároveň zohľadňovať dodržiavanie pracovných, spotrebiteľských a environmentálnych noriem. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV osobitne víta možnosť kumulatívneho financovania aktivít a projektov vo viacerých programoch EÚ, ako je InvestEU, Európsky horizont a Európsky sociálny fond. Mohlo by to vytvoriť synergické účinky, a takisto uľahčiť financovanie projektov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV okrem toho poukazuje na osobitný význam ďalšieho vývoja daňovej politiky EÚ na podporu účinného, konkurencieschopného a spravodlivého vnútorného trhu (3). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Ciele programu

| 3.1. | Malé a stredné podniky zohrávajú kľúčovú úlohu v európskom hospodárstve. 99 % podnikov v EÚ tvoria MSP a dve tretiny zamestnancov pracujú v niektorom z nich. Podľa EHSV je preto nevyhnutné, aby Európska únia podporovala zlepšovanie konkurencieschopnosti MSP. EHSV zdôrazňuje význam opatrení na podporu profesionálnych a podnikateľských služieb, pretože sú zamerané na podporu konkurencieschopnosti európskych MSP. Sú veľmi dôležité aj pre mnohé ďalšie odvetvia a zohrávajú kľúčovú úlohu pri orientácii európskeho hospodárstva na poskytovanie služieb. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV chce poukázať na pozitívne skúsenosti s programom COSME, ktorý mal veľký prínos pre MSP vďaka svojej podpore zameranej na potreby v oblastiach, ako sú cestovný ruch, textilný priemysel a iné odvetvia, a významne tým prispel k hospodárskemu rastu a k vytváraniu nových pracovných miest. Podpora prostredníctvom programu COSME by mala preto pokračovať a ďalej sa rozširovať. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | MSP v uplynulých rokoch čelili mimoriadnym ťažkostiam, pokiaľ ide o prístup k financovaniu. Nedostatok úverovej bonity malým a stredným podnikom neumožňuje primerane investovať do pokrokových oblastí, ako sú digitalizácia, inovácia a globalizácia. Má to negatívny vplyv na hospodársky rast a tvorbu pracovných miest, a môže dokonca ohroziť prežitie podnikov. EHSV preto víta dodatočnú možnosť refinancovania pomocou dlhových a kapitálových nástrojov v rámci nového Fondu InvestEU. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Okrem toho je sociálnych partnerov, verejnú správu a iných príjemcov potrebné podporovať v oblasti budovania kapacít, aby sa týmto subjektom dala možnosť zúčastňovať sa na programoch EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Podpora pre mladých podnikateľov a inovačné výrobky a služby bude jedným z kľúčových prvkov Programu pre jednotný trh. Podľa EHSV je pozitívnym prístupom využívanie klastrových iniciatív na podporu nových obchodných modelov, moderných technológií, riešení efektívne využívajúcich zdroje a s nízkymi emisiami uhlíka a iných oblastí, ako sú iniciatívy pre medzinárodné aktivity, získavanie zamestnancov a zvyšovanie ich kvalifikácie; výbor podporuje prácu Európskej platformy pre spoluprácu klastrov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V mnohých odvetviach hospodárstva je už používanie digitálnych riešení samozrejmosťou. Pokračujúcich úspech a konkurencieschopnosť MSP v neposlednom rade závisia od včasného investovania do vhodnej digitálnej infraštruktúry. EHSV preto podporuje myšlienku podpory MSP pri investovaní do digitálnych projektov. Tieto projekty by mali byť navrhnuté tak, aby boli prospešné pre podnikateľský sektor, ako aj pre občiansku spoločnosť ako celok. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa zasadzuje za pokračovanie podpory digitálnych portálov Vaša Európa, SOLVIT a Vaša Európa – Poradenstvo, informačného systému o vnútornom trhu a prehľadu výsledkov jednotného trhu, ako aj za podporu vytvárania a rozširovania ďalších verejných digitálnych služieb a spolupráce orgánov v rámci členských štátov a medzi nimi v digitálnej oblasti, a to aj v súvislosti s programom Digitálna Európa. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV v tejto súvislosti víta pokrokový prístup Komisie vyčleniť 25 % dostupných finančných prostriedkov na splnenie cieľov v oblasti zmeny klímy stanovených v Parížskej dohode, ale chcel by získať ďalšie informácie o tom, aké výdavky sa považujú za súvisiace s klímou. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Cieľom Programu pre jednotný trh je podporovať záujmy spotrebiteľov a zabezpečiť vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov. EHSV poznamenáva, že výzvy, ktorým čelí politika ochrany spotrebiteľa, vo všeobecnosti neustále narastajú, čiastočne z dôvodu elektronického obchodu s tovarom a službami a z dôvodu digitálnej transformácie, čiastočne z dôvodu neprimeraných deregulačných opatrení, napr. pre odstránenie zákonných opatrení na zabezpečenie kvality alebo ustanovení o prístupnosti povolaní. Nový program musí preto zabezpečiť, aby boli spotrebiteľom poskytované primerané informácie a podpora pri ich spotrebiteľskej činnosti. Zároveň sa musí zabezpečiť primeraná podpora podnikov a ich informovanie o predpisoch o ochrane spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Finančná a hospodárska kríza, ktorá začala v 2008, ukázala, že je obzvlášť dôležité poskytovať spotrebiteľom komplexné poradenstvo a informácie o finančných službách, vrátane poskytovania poradenstva dlžníkom. Občianska spoločnosť sa okrem toho musí viac angažovať v tvorbe politiky v tejto oblasti, a to najmä podporovaním organizácií, ktoré presadzujú politické záujmy spotrebiteľov v oblasti finančných služieb. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Poskytovanie informácií o trhu a spotrebiteľoch a prístup k právnej náprave by sa mali zabezpečiť formou podpory organizácií na ochranu spotrebiteľov a orgánov zodpovedných za presadzovanie práva. EHSV však poukazuje na to, že Nová dohoda pre spotrebiteľov nezodpovedá oprávneným očakávaniam spotrebiteľov, čo zdôraznil aj vo svojom nedávnom stanovisku k príslušnému návrhu Komisie. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ochrana spotrebiteľov na úrovni Európskej únie sa dôrazne podporuje, najmä prostredníctvom siete európskych spotrebiteľských centier a Európskej organizácie spotrebiteľov. V posledných rokoch táto sieť dokázala osloviť a informovať milióny spotrebiteľov a takisto odpovedala na niekoľko stotisíc otázok spotrebiteľov. Európska organizácia spotrebiteľov aktívne zastupuje záujmy spotrebiteľov vo všetkých príslušných oblastiach politík EÚ. Podpora pre sieť a Európsku organizáciu spotrebiteľov priniesla vysokú európsku pridanú hodnotu. EHSV sa preto zasadzuje za rozvoj a pokračovanie tejto úspešnej spolupráce so sieťou európskych spotrebiteľských centier a Európskou organizáciou spotrebiteľov. EHSV víta aj plánovanú spoluprácu s národnými organizáciami ochrany spotrebiteľov. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | S cieľom zlepšiť zastúpenie záujmov spotrebiteľov v oblasti finančných služieb boli poskytnuté finančné prostriedky pre dve neziskové združenia, Finance Watch a Better Finance – najprv ako súčasť pilotného projektu a následne prostredníctvom prípravnej činnosti. Nariadenie (EÚ) 2017/826 o budovaní kapacít v tejto oblasti poskytuje ďalšie spolufinancovanie pre tieto združenia. EHSV vyzýva Komisiu, aby naďalej rozširovala spoluprácu s organizáciami v tejto oblasti politiky. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV pripomína, že vzhľadom na množstvo úloh, ktoré treba vykonať, je rozpočet na ochranu záujmov spotrebiteľov v objeme 198,5 milióna EUR mimoriadne obmedzený. EHSV vyzýva Európsky parlament a Radu, aby primerane zvýšili dostupný rozpočet. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Údaje a štatistiky poskytujú základ pre rozhodovanie v mnohých oblastiach vrátane sociálnej, hospodárskej, regionálnej, environmentálnej a poľnohospodárskej politiky. Štatistiky vypracované v rámci európskeho štatistického programu majú preto vysokú európsku pridanú hodnotu a predstavujú jeden zo základov politík Európskej únie, a to najmä na jednotnom trhu. EHSV preto súhlasí s názorom Komisie, že na doterajší európsky štatistický program by sa mali aj v rámci programu pre vnútorný trh naďalej vyčleňovať potrebné prostriedky, najmä vzhľadom na potrebu modernizácie procesov vypracúvania štatistík a rastúcu potrebu štatistických údajov. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Pokiaľ ide o normy, EHSV sa zasadzuje za ich rýchle a včasné vypracovanie v spolupráci s MSP a zástupcami zamestnancov a spotrebiteľov, ako aj zástupcov z oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Program týkajúci sa potravinového dodávateľského reťazca podporuje opatrenia na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany zdravia ľudí, zvierat a rastlín, ako aj na zlepšenie udržateľnosti európskej výroby potravín a krmív a na sprísnenie noriem kvality. Vplyv chorôb zvierat a škodcov by sa mal minimalizovať pomocou preventívnych programov podporovaných EÚ. Mala by sa podporiť aj úroveň ochrany životného prostredia a biodiverzity. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Mnohé z činností v rámci programu potravinového dodávateľského reťazca spadajú do poľnohospodárskej a environmentálnej politiky. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby zabezpečila financovanie pre tieto činnosti potravinového reťazca prostredníctvom kategórie 3 „prírodné zdroje a životné prostredie“. |
| --- | --- |

3.18.

4.   Rozpočet

| 4.1. | Komisia navrhuje pre Program pre jednotný trh rozpočet v celkovej výške 4,089 miliardy EUR na obdobie 2021 – 2027. To zahŕňa:






  — | približne 438 miliónov EUR na cieľ vnútorného trhu; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

približne 438 miliónov EUR na cieľ vnútorného trhu;

| — | 1 miliardu EUR na program COSME pre MSP; |
| --- | --- |

—

1 miliardu EUR na program COSME pre MSP;

| — | 198,5 milióna EUR na oblasť spotrebiteľov; |
| --- | --- |

—

198,5 milióna EUR na oblasť spotrebiteľov;

| — | 220,5 milióna EUR na normalizáciu; |
| --- | --- |

—

220,5 milióna EUR na normalizáciu;

| — | 552 miliónov EUR na štatistiku; |
| --- | --- |

—

552 miliónov EUR na štatistiku;

| — | 1,68 miliardy EUR na potravinový reťazec. |
| --- | --- |

—

1,68 miliardy EUR na potravinový reťazec.

| 4.2. | EHSV poznamenáva, že pokiaľ ide o porovnateľnosť týchto finančných balíkov so súčasným obdobím financovania 2014 – 2020, brexit a integrácia jednotlivých programov do Programu pre jednotný trh znamenajú, že v súvislosti so súčasným rozpočtom možno robiť len obmedzené vyhlásenia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV konštatuje, že podľa Európskej komisie je financovanie vyčlenené na Program pre jednotný trh porovnateľné so súčasným rozpočtovým obdobím (približne 3,9 miliardy EUR), ale vyjadruje znepokojenie, že rokovania by mohli viesť k rozpočtovým škrtom, a teda k zníženiu dostupných zdrojov v porovnaní s obdobím 2014 – 2020. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV poznamenáva, že viac ako 41 % celkového rozpočtu – 1,68 miliardy EUR – je vyčlenených na potravinový reťazec, v dôsledku čoho je táto oblasť zďaleka najlepšie financovanou položkou v Programe pre jednotný trh, zatiaľ čo na projekty týkajúce sa spotrebiteľskej politiky bude dostupných menej než 5 %. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | S potešením víta skutočnosť, že okrem 1 miliardy EUR pre program COSME budú prostredníctvom nástroja InvestEU na podporu MSP k dispozícii ďalšie 2 miliardy EUR (4). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV žiada, aby sa v rámci Programu pre jednotný trh výrazne zvýšilo financovanie zložky spotrebiteľskej politiky, pretože výzvy, ktorým čelí politika ochrany spotrebiteľa, výrazne narastajú, v neposlednom rade z dôvodu rastúceho významu cezhraničného elektronického obchodu a online služieb. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pokiaľ ide o potravinový reťazec, EHSV požaduje financovanie v rámci kategórie 3 „prírodné zdroje a životné prostredie“ na opatrenia, ktoré nie sú pokryté dohľadom nad trhom. Patria sem napríklad činnosti zamerané na boj proti chorobám zvierat a škodcom rastlín a opatrenia týkajúce sa dobrých životných podmienok zvierat. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV víta možnosť kombinácie financovania projektov z iných programov, napríklad z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Kohézneho fondu, Európskeho sociálneho fondu plus alebo Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Okrem podpory pre MSP a začínajúce podniky a posilnenia konkurencieschopnosti a rastu podnikov by sa oprávnenosť podľa článku 3 Programu pre jednotný trh mala rozšíriť na opatrenia, ktoré verejnosti, spotrebiteľom, koncovým používateľom, odborom a zástupcom občianskej spoločnosti a podnikov umožňujú aktívne sa podieľať na politickej diskusii, tvorbe politík a rozhodovaní vrátane podpory činností národných a celoeurópskych zastupujúcich organizácií. |
| --- | --- |

4.9.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 1.

1

(2)  ECO/460 – Stanovisko na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (prijaté na plenárnom zasadnutí v septembri 2018).

2

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020

(3)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 1.

3

(4)  COM(2018) 439 final.

4

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program spolupráce v colnej oblasti „Colníctvo“

[COM(2018) 442 final – 2018/0232 (COD)]

(2019/C 62/07)

| Spravodajkyňa: | Laure BATUT |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Laure BATUT

| Konzultácia | Európsky parlament, 14/06/2018
  Rada 27. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114, článok 33 a článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2.10.2018 |
| Prijaté v pléne | 17.10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 191/3/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14/06/2018

Rada 27. 6. 2018

Právny základ

článok 114, článok 33 a článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2.10.2018

Prijaté v pléne

17.10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

191/3/5

1.   Závery a odporúčania

EHSV víta uznanie významu colníctva pre vnútorný trh a návrh, ktorého cieľom je posilniť colnú úniu a colné orgány tým, že sa im poskytne nový finančný nástroj na podporu vykonávania colnej politiky so zreteľom na jednotné uplatňovanie pravidiel. EHSV sa domnieva, že z politického hľadiska by európske colné orgány, ktoré už uplatňujú spoločný legislatívny kódex, mali nakoniec fungovať ako jeden subjekt.

1.1.   Rozpočet a vykonávanie programu Colníctvo

| 1.1.1. | EHSV sa domnieva, že suma vyčlenená na program Colníctvo vo výške 950 miliónov EUR na obdobie 7 rokov, t. j. 5,02 milióna EUR ročne v priemere na krajinu (EÚ 27), môže byť nedostatočná v porovnaní s rozsahom cieľov návrhu a ambicióznymi cieľmi stanovenými pre personál, siete, technológie a materiály. Vzhľadom na to, že záťaž bude spočívať na štátoch v rámci ich príslušných právomocí, výbor odporúča, aby Komisia uľahčila úplné využívanie programu vnútroštátnymi colnými orgánmi, ako aj zmienené synergie medzi programami. Chce, aby Komisia zabezpečila pružnosť medzi rozpočtovými oblasťami viacročného finančného rámca (VFR). |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | EHSV uznáva, že je náročné číselne odhadnúť náklady na brexit, ktoré môžu byť veľmi vysoké. Odporúča v prípade potreby upraviť skúmaný text bez toho, aby sa ohrozilo dokončenie vnútorného trhu 27 členských štátov a zohľadniť nevyhnutnosť mať k dispozícii dobre vyškolených zamestnancov, nástroje a spoločné a konkurencieschopné colné postupy v porovnaní s takými krajinami, ako sú USA a Čína. |
| --- | --- |

1.1.2.

1.2.   IT v rámci programu

Keďže ide o najväčší očakávaný prínos programu a vzhľadom na potrebu zabezpečiť účinný rozvoj stratégie IT v colnej oblasti (1), EHSV víta začlenenie nástrojov na financovanie a uľahčenie rozvoja a údržby colných transeurópskych systémov informačných technológií, najmä integráciu nástrojov plánovania IT, predovšetkým ak tieto prispejú k znižovaniu rozdielov medzi členskými štátmi.

| 1.2.1. | Technologické inovácie: EHSV odporúča fungovanie programu tak, aby sa technologické inovácie šírili vo všetkých zúčastnených štátoch zároveň. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Digitálna spolupráca: v záujme úspešnej spolupráce EHSV odporúča motivovať členské štáty, aby podnikli kroky na znižovanie vzájomných rozdielov v postupoch a právomociach, ako aj zintenzívniť ich spoločné odhodlanie bojovať proti podvodom. |
| --- | --- |

1.2.2.

1.3.   Zlepšenie zručností

EHSV sa domnieva, že zlepšenie zručností zamestnancov verejnej správy a odborná príprava v colnej oblasti sú nevyhnutné pre riadne fungovanie colnej spolupráce EÚ. Odporúča, aby sa zabezpečilo plné využívanie programu s cieľom pokračovať v dosiaľ dosiahnutom pokroku (2). Roky po programe Matthaeus by sa v tomto pokroku mohlo pokračovať prostredníctvom programu Erasmus pre oblasť colníctva (dočasné výmeny zamestnancov všetkých kategórií).

| 1.3.1. | EHSV odporúča, aby mali colné orgány zabezpečené postavenie „oprávnených orgánov“, a tak získali prístup k interoperabilným systémom kontroly osôb na hraniciach (3). |
| --- | --- |

1.3.1.

1.4.   Základné práva

EHSV odporúča, aby tento program prispel k dodržiavaniu základných práv a ochrany údajov v rámci svojej oblasti fungovania.

1.5.   Ukazovatele

EHSV odporúča pomôcť zúčastneným štátom splniť ich povinnosti týkajúce sa správy o vykonávaní programu podľa navrhovaných ukazovateľov, pričom si treba uvedomiť, že rozpočtové obmedzenia môžu mať za následok, že vnútroštátne orgány nebudú mať dostatok času/zamestnancov. EHSV navrhuje, aby sa prinajmenšom v prvých 5 rokoch robilo porovnanie medzi všetkými členskými štátmi.

1.6.   Riadenie

EHSV podporuje otvorený dialóg o vykonávaní programu medzi členskými štátmi, Komisiou a príslušnými zainteresovanými stranami. Odporúča, aby Európska rada obnovila jeho podporu a v nasledujúcich rokoch tak zlepšila jeho viditeľnosť, a aby sa zlepšili podmienky pre jeho celkový úspech, napr. fiškálna harmonizácia medzi členskými štátmi, zapojenie všetkých účastníckych krajín do odbornej prípravy a ich záujem investovať do spolupráce, boja proti podvodom a v záujme spravodlivého obchodovania.

2.   Úvod

| 2.1. | Vo VFR, ktorý navrhuje Komisia, je cieľom programu Colníctvo podpora spolupráce medzi colnými orgánmi a ochrana finančných a ekonomických záujmov Únie. Colná únia má po 50 rokoch harmonizovaný legislatívny rámec na európskej úrovni. Je však potrebné vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie toho, aby colné orgány členských štátov vykonávali svoje úlohy jednotne a rovnocenne. Existuje spoločné colné územie a spoločné vonkajšie colné sadzby, pričom sa zakazujú všetky clá a poplatky s rovnocenným účinkom medzi členskými štátmi. Rozdiely však pretrvávajú, pričom „colný cestovný ruch“ predstavuje nekalú hospodársku súťaž a využíva medzery v presadzovaní colných sankcií, patriace do práva jednotlivých štátov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Jednotné vykonávanie je ešte náročnejšie, keďže úloha colníctva je viacrozmerná. Znamená politickú rovnováhu medzi vnútroštátnymi, európskymi a medzinárodnými predpismi a voľnosťou obehu. Týka sa tovaru legálneho, ktorého obeh musí uľahčovať, nelegálneho, ktorý musí zadržať a nebezpečného, ktorý musí zastaviť. V niektorých členských štátoch poskytujú colné orgány štatistiky zahraničného obchodu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Colné orgány tiež zabezpečujú dodržiavanie viacerých právnych predpisov, ktoré sa netýkajú colníctva:






  a. | chránia obyvateľstvo pred teroristickými, environmentálnymi a hygienickými hrozbami, strelnými zbraňami a drogami, kontrolujú pohyb mien, práva duševného vlastníctva, chránia zdravie obyvateľstva, sledujú bezpečnosť výrobkov a zabezpečujú ochranu voľne žijúcich druhov, životného prostredia atď. Ich úloha sa rozširuje v súvislosti s rôznymi oblasťami bezpečnosti; |
| --- | --- | --- |

2.3.

a.

chránia obyvateľstvo pred teroristickými, environmentálnymi a hygienickými hrozbami, strelnými zbraňami a drogami, kontrolujú pohyb mien, práva duševného vlastníctva, chránia zdravie obyvateľstva, sledujú bezpečnosť výrobkov a zabezpečujú ochranu voľne žijúcich druhov, životného prostredia atď. Ich úloha sa rozširuje v súvislosti s rôznymi oblasťami bezpečnosti;

| b. | takisto zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní integrity dodávateľského reťazca. Synergie medzi inými finančnými programami VFR a programom Colníctvo sú početné. |
| --- | --- |

b.

takisto zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní integrity dodávateľského reťazca. Synergie medzi inými finančnými programami VFR a programom Colníctvo sú početné.

| 2.4. | V colníctve sa už využívajú digitálne zariadenia a technológie, ktoré skrátili trvanie kontroly a znížili verejné výdavky, a to napriek nárastu objemu svetového obchodu a cezhraničnej trestnej činnosti. Ide o kľúčový nástroj vlád a EÚ. Môže sa zmobilizovať na celom území EÚ s cieľom chrániť jej finančné záujmy (napr. clá/USA) a záujmy občanov (napr. tzv. choroba šialených kráv). Európska pohraničná a pobrežná stráž (4) ho posilní. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Zhrnutie návrhu nariadenia

| 3.1. | Európska komisia zosúladila svoj návrh celkového rozpočtu na obdobie 2021 – 2027 (5) s politickými cieľmi EÚ 27. Spomedzi týchto cieľov nový program Colníctvo rozhodnejšie a rozsiahlejšie nadviaže na program Colníctvo 2020 a jeho cieľom je poskytnúť podporu pre vykonávanie Colného kódexu Únie (6) a colnej politiky. Na tento účel uprednostňuje štruktúrovanú metodickú a rozpočtovú spoluprácu, ako aj posilnenie operačnej spolupráce medzi členskými štátmi a aj s „účastníckymi“ krajinami, čo zahŕňa najmä kandidátske krajiny a krajiny v procese pristúpenia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Počet colných vyhlásení rastie (približne 310 miliónov v roku 2016, t. j. 10 vyhlásení za sekundu, pričom 98 % bolo podaných elektronicky). V súvislosti s Colným kódexom Únie sa už odštartoval projekt hromadnej digitalizácie 17 elektronických systémov do roku 2020 – 25. Cieľom je konkurencieschopnosť európskych podnikov. Komisia odhaduje, že budú najväčšiu pridanou hodnotu programu Colníctvo. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V analýzach vplyvu sa stanovila potreba zlepšiť zručnosti a koordináciu medzi colnými správami EÚ, ako aj zjednodušiť ukazovatele na zníženie ich administratívnej záťaže. Návrh sa odvoláva na zintenzívnenie aktivít aj z operačného hľadiska so štrukturálnymi výmenami osvedčených postupov a operačných znalostí medzi členskými štátmi s využitím rôznych systémov a infraštruktúry IT s cieľom dospieť k colným systémom (7), ktoré budú úplne online. Projekty budú prebiehať počas niekoľkých rokov a samozrejme v spojení s programom Fiscalis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisia dodrží medzinárodné záväzky EÚ v rámci WTO a v záujme súladu s politickým odkazom obsiahnutým v jej oznámení o riadení (8) by colné správy členských štátov mali fungovať tak, akoby boli jedným subjektom. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Spojením úspor v súvislosti s brexitom, reformami, úspornými opatreniami a novými príspevkami členských štátov Komisia navrhuje celkový viacročný finančný rámec EÚ vo výške 1 279 miliárd EUR na obdobie 2021 – 2027, t. j. 1,11 % bohatstva vyprodukovaného 27 členskými štátmi, z toho 950 miliónov EUR pre program Colníctvo. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Kombinácie finančných prostriedkov umožnia synergie prostredníctvom flexibility medzi rôznymi oblasťami pri riadení celkového rozpočtu, napr. na IT. Fond pre integrované riadenie hraníc môžu využiť vnútroštátne colné orgány, a tak zlepšiť svoje vybavenie na colné kontroly (nákup, údržba a modernizácia oprávneného vybavenia), zatiaľ čo programom Colníctvo sa podporia všetky súvisiace akcie, napríklad akcie spolupráce na posudzovanie potrieb vybavenia alebo odborná príprava týkajúca sa zakúpeného vybavenia. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Program na podporu štrukturálnych reforiem by mohol zvýšiť administratívne kapacity colných správ Únie. Program Colníctvo pomôže colným orgánom pri ochrane finančných záujmov EÚ a bude sa v ňom môcť využívať aj podpora programu na boj proti podvodom, ktorý nahradí súčasný program Hercule III (9) a informačný systém pre boj proti podvodom, ktorý podporuje vzájomnú pomoc v colných záležitostiach. Bude fungovať súčinne s programom Fiscalis, činnosťou Európskej prokuratúry a programom Spravodlivosť Fondu pre spravodlivosť, práva a hodnoty v súvislosti s odbornou prípravou v oblasti uplatňovania colného práva Únie. |
| --- | --- |

3.5.2.

4.   Všeobecné pripomienky

4.1.   Vykonávanie programu Colníctvo

| 4.1.1. | Európsky parlament 24. marca 2018 odporučil zvýšiť celkový rozpočet EÚ o 219 miliárd EUR. Komisia chce klásť dôraz na európsku pridanú hodnotu v súvislosti s verejnými výdavkami jednotlivých štátov. Celkový nárast je však len 1,11 % bohatstva vyprodukovaného (10)
  EÚ (1,13 % v predchádzajúcom období). V rokoch 1993 – 1999 bol priemer 1,25 %. EHSV sa už roky zasadzuje za zvýšenie vlastných zdrojov EÚ (11) a dúfa, že sa dosiahne politická vôľa dokončiť vnútorný trh pre colnú politiku a že vnútroštátne colné orgány získajú podporu na jeho realizáciu. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Vyjadruje pochybnosti o spôsobe, akým bola určená suma 950 miliónov EUR na obdobie 2021 – 2027 (článok 4 ods. 1 návrhu): 137,7 milióna EUR ročne alebo 5,02 milióna EUR ročne na krajinu (EÚ 27) s rôznymi úrovňami rozvoja sa zdá byť málo. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.2. | V návrhu sa plánuje postupovať prostredníctvom zadávania zákaziek a udeľovania grantov v rámci priameho riadenia. Flexibilita nového modelu VFR by umožnila vytváranie synergií medzi rôznymi programami a medzi rôznymi úlohami colných správ, nadviazanie vzťahov s ďalšími správnymi orgánmi, ostatnými oblasťami činnosti EÚ, ako je napríklad program Digitálna Európa (12), Fiscalis, Spravodlivosť atď. a rozpočtovými aspektmi, ktoré sa ich týkajú. EHSV sa nazdáva, že ide o dobrú zásadu, ale kladie si otázku, aké budú kritériá oprávnenosti pre prideľovanie požadovanej pomoci medzi priepustnými časťami jednotlivých programov. Obáva sa rizika, že vznikne rozdiel medzi teóriou a praxou, pokiaľ ide o tieto kombinácie financovania v prípade, že by sa na rôzne opatrenia mal v rovnakom čase využívať rovnaký fond, ktorý by sa avšak nemohol navýšiť. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komisia zjavne predpokladá priaznivú budúcnosť, pokiaľ ide o príjmy členských štátov a EÚ, ale ide len o hypotézu, ktorú možno na obdobie siedmich rokov len ťažko overiť. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Návrh ponecháva značnú časť fiškálnej zodpovednosti členským štátom, ktoré budú musieť na svojej úrovni vyvinúť prvky a zohľadniť pritom obmedzenia na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty však stále čelia politikám úsporných opatrení zavedených v rámci európskeho semestra, pričom rast sa stále naplno nerozvinul, a to najmä v eurozóne. Návrh však prostredníctvom štruktúrovanej spolupráce umožňuje členským štátom spolupracovať, najmä v oblasti rozvoja jednotlivých zložiek informačných systémov. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Konkrétne pripomienky EHSV

5.1.   Informačné technológie

| 5.1.1. | Táto oblasť sa považuje za najvyššiu pridanú hodnotu programu (13). Colníctvo je pravdepodobne základným kameňom elektronickej verejnej správy, ktorú EÚ vytvorila. Vzhľadom na rozmanitosť kontrolných nástrojov a nástrojov vykazovania je potrebné čoraz rozsiahlejšie prepojenie a interoperabilia. To si v prvom rade vyžaduje, aby mali všetky členské štáty vybudované účinné informatické colné infraštruktúry s vysokovýkonným širokopásmovým pripojením na celom území. EHSV si želá, aby boli colné orgány 27 členských štátov uznané ako „oprávnené orgány“ na používanie budúcej štruktúry interoperabilných systémov kontroly hraníc (14). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | V článku 7 ods. 5 a v článku 8 návrhu sa uvádza, že miera financovania projektov Komisiou môže dosiahnuť až 100 % pri činnostiach v rámci spolupráce. Ak sa činnosť bude týkať vývoja a prevádzky európskeho elektronického systému, uhradia sa len náklady na spoločné prvky a koordináciu, pričom členské štáty budú znášať náklady súvisiace so zodpovednosťou, ktorá im bola zverená podľa nariadenia. |
| --- | --- |

5.1.2.

5.1.3.   Inovácia v oblasti informačných technológií

| 5.1.3.1. | Digitálne siete s veľmi vysokou kapacitou podporujú inovatívne digitálne služby. Na to, aby pridaná hodnota colných informačných technológií priniesla očakávané výsledky, musia mať všetky súkromné (podniky) a verejné (orgány tretích krajín) subjekty, ktoré majú do činenia s colnou správou, prístup k čo najlepšiemu vybaveniu a službám. |
| --- | --- |

5.1.3.1.

| 5.1.3.2. | Ak sa program Colníctvo začlení do viacročného strategického plánu pre colné elektronické systémy (elektronické colníctvo, VSP-C) (15), všetky digitálne inovácie budú spadať pod tento plán. EHSV dúfa, že všetky inovácie schválené príslušnými orgánmi sa budú šíriť bezpečným spôsobom na celej prepojenej colnej sieti v EÚ tak, aby nedochádzalo k strate času po overení orgánmi ani odklonu obchodu. |
| --- | --- |

5.1.3.2.

| 5.1.3.3. | Vo všetkých oblastiach sa uvádza potreba kybernetickej bezpečnosti údajov a sietí. Čím viac sú systémy prepojené, tým viac je rizík. EHSV sa nazdáva, že je táto oblasť je dosť dôležitá na to, aby bola začlenená do programu a aby sa na ňu vyčlenili finančné prostriedky, o to viac, že činnosť colnej správy má strategický význam. |
| --- | --- |

5.1.3.3.

5.2.   Ukazovatele

| 5.2.1. | Komisia poukazuje na podporu, ktorú môže program poskytovať v rámci jednotného vykonávania colných právnych predpisov a colnej politiky, a navrhuje nové kvalitatívne ukazovatele na jeho hodnotenie. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Výbor odporúča, aby sa zapojené štáty na tento zaujímavý príjem informácií, a to ich zber aj spracovanie, pripravili prostredníctvom odbornej prípravy uvedenej v programe. V čase znižovania rozpočtov verejnej správy colným správam hrozí, že nebudú mať dostatok času/zamestnancov na vykonanie týchto prieskumov, čím sa môže ich spoľahlivosť spochybniť. Nástroje na meranie už existujú a softvér by mohol priamo poskytnúť informácie, napríklad o dostupnosti európskych elektronických systémov. |
| --- | --- |

5.2.2.

5.3.   Riadenie

| 5.3.1. | S cieľom zabrániť odklonu obchodu a konkurencieschopnosti sa Komisia zameriava na koordináciu opatrení na jednotné uplatňovanie pravidiel. Rovnako ako v minulosti chce spolupracovať s expertnými výbormi a skupinami a trvá na zapojení zástupcov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Takáto koordinácia musí prebiehať dlhodobo v spolupráci s vnútroštátnymi colnými orgánmi a odbornými zástupcami na operačnej úrovni. EHSV podporuje otvorený dialóg s aktérmi, ako sú externí experti a zástupcovia verejnej správy, najmä z tretích krajín, zástupcovia medzinárodných organizácií, hospodárske subjekty a zástupcovia občianskej spoločnosti. Želal by si, 1) aby Európska rada do konca programu Colníctvo podporila tento program a vyjadrila záujem o jeho plnú realizáciu; 2) aby bola v programe spresnená účasť občianskej spoločnosti a opravné prostriedky, ku ktorým by mohli mať prístup občania na ochranu svojich práv. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Výbor sa nazdáva, na úspešné zjednotenie je potrebné na to, aby všetky štáty a inštitúcie EÚ postupovali rovnako a transparentne. EHSV by privítal, keby sa v súvislosti s politickými rozhodnutiami o prioritách rozlíšili opatrenia na kontrolu legálneho tovaru a opatrenia na kontrolu nelegálneho tovaru, ako aj opatrenia na kontrolu osôb na hraniciach (pri dodržaní colnej politiky a migračnej politiky). |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Mali by sa uviesť všeobecné prvky, ktoré prispejú k úspešnej realizácii programu Colníctvo, napr. fiškálna harmonizácia medzi členskými štátmi, zapojenie všetkých účastníckych krajín do odbornej prípravy a ich záujem investovať do spolupráce, boja proti podvodom a v záujme spravodlivého obchodovania. |
| --- | --- |

5.3.4.

5.4.   Posilnenie ľudských zdrojov

| 5.4.1. | Colná správa nezačína od nuly, má k dispozícii personál, vybavenie a odborné znalosti. Tento dôležitý bod je v programe uvedený, ale nie je konkretizovaný. Každý vnútroštátny správny orgán by mal byť oprávnený na využívanie programu Infraštruktúra a rozvoj znalostí. |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Výbor odporúča rozšírenie spoločných európskych vzdelávacích programov, ako to robí napríklad Europol. Tieto programy by mohli byť tematické – zamerané na interoperabilitu, audity AEO (16), boj proti podvodom, kybernetickú bezpečnosť, vnútornú bezpečnosť atď. Okrem spoločných modulov v digitálnom formáte, ktoré už vytvorila Európska komisia, by mohli byť doplnené colným programom Erasmus zameraným na celoživotné vzdelávanie, ktorý umožní dočasnú výmenu zamestnancov na všetkých úrovniach a bude financovaný z programu Colníctvo. |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | EHSV je presvedčený, že na dosiahnutie úspechu spolupráce medzi vnútroštátnymi správnymi orgánmi s rôznymi kultúrami a na identifikáciu a výmenu osvedčených postupov sú potrební zamestnanci, ktorí sa spoznali a naučili pracovať podobným spôsobom (17), pokiaľ ide o využívanie digitálnych, ale aj iných nástrojov (administratívne zručnosti). EHSV sa nazdáva, že dobrým prístupom členských štátov a Únie by bolo zachovať prítomnosť colných orgánov v teréne, a to napriek čoraz väčšej technickej náročnosti. Žiada, aby úsporné opatrenia spolu s ambíciami programu neviedli k zníženiu počtu verejných zamestnancov a aby mali všetci prístup k rozvoju svojich znalostí s cieľom spolupracovať s európskymi partnermi. |
| --- | --- |

5.4.3.

5.5.   Ochrana základných práv

| 5.5.1. | Výbor zdôrazňuje, že program Colníctvo nie je len nástrojom vykonávania colnej politiky, ale môže byť zároveň katalyzátorom dodržiavania základných práv prostredníctvom rôznych harmonizovaných vzdelávacích programov určených pracovníkom a zástupcom zúčastnených tretích krajín, a že je dôležité nezanedbať túto príležitosť. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Všeobecné nariadenie o ochrane údajov (18) sa uplatňuje v celej Únii. Musia ho dodržiavať a uplatňovať komerční užívatelia, podniky aj úradníci. Ochrana údajov, tak civilných, ako aj priemyselných a obchodných, môže byť veľmi dôležitá a vnútroštátne a spoločné systémy ju musia zaručiť pri bežných aj súdnych konaniach, ako aj v elektronickom obchode a štatistikách týkajúcich sa ukazovateľov pokroku programu. |
| --- | --- |

5.5.2.

| 5.5.2.1. | Pri správe vonkajších hraníc Únie v spolupráci s agentúrou Frontex môže dochádzať k porušovaniu ľudských práv. Administratívne orgány príslušných colných správ musia rešpektovať ľudské práva, a to pokiaľ ide o údajných páchateľov, ako aj colných úradníkov. |
| --- | --- |

5.5.2.1.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 178 final: správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 11. 4. 2018.

1

(2)  SWD(2017) 34 final.

2

(3)  COM(2017) 793 a 794 final – 2017/0351 a 352 (COD).

3

(4)  Nariadenie (EÚ) 2016/1624.

4

(5)  COM(2018) 322 final.

5

(6)  Nariadenie (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie, uplatňované od 1. 5. 2016 – umožňuje prevádzkovateľovi predkladať vyhlásenia na jedinom colnom úrade v Únii (centralizácia), aj keď jeho tovary prechádzajú cez rôzne miesta. Cieľom je, aby sa do 31. decembra 2020 vybavovali všetky colné formality bez papierov.

6

(7)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 70/2008/ES z 15. januára 2008 o colnom a obchodnom prostredí bez dokladov v papierovej forme.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 43.

8

(9)  Program Hercule III [nariadenie (EÚ) č. 250/2014, 104,9 milióna EUR] je zameraný na ochranu finančných záujmov EÚ podporou činností na boj proti nezrovnalostiam, podvodom a korupcii, ktoré poškodzujú rozpočet EÚ. Riadi ho Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF).

9

(10)  Hrubý národný dôchodok.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 74, 23.3.2005, s. 32, bod 4.5.15.

11

(12)  COM(2018) 434 final.

12

(13)  SWD(2018) 322 final, posúdenie vplyvu.

13

(14)  COM(2017) 793 final.

14

(15)  Electronic Customs Multi-Annual Strategic Plan – MASP-C (Viacročný strategický plán pre colné elektronické systémy) (elektronické colníctvo, VSP-C), Taxud.a.3(2017) 6498377.

15

Electronic Customs Multi-Annual Strategic Plan – MASP-C

elektronické colníctvo

(16)  AEO: schválený hospodársky subjekt

16

(17)  Pozri bývalý program Matthaeus.

17

(18)  Všeobecné nariadenie o ochrane údajov: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:32016R0679&from=SK.

18

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/51 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/51

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Vesmírny program Únie a zriaďuje Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 912/2010, (EÚ) č. 1285/2013, (EÚ) č. 377/2014 a rozhodnutie č. 541/2014/EÚ

[COM(2018) 447 final – 2018/0236(COD)]

(2019/C 62/08)

| Spravodajca: | Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Raymond HENCKS

| Konzultácia | Európska komisia, 12.7.2018
  Rada, 13.7.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2.1.2018 |
| Prijaté v pléne | 17.10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 189/3/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 12.7.2018

Rada, 13.7.2018

Právny základ

článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2.1.2018

Prijaté v pléne

17.10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

189/3/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európska únia sa môže pochváliť veľkými úspechmi vo vesmírnom sektore. Prostredníctvom svojich vesmírnych programov pomáha riešiť niektoré veľké výzvy celosvetového významu, najmä v oblasti zmeny klímy, bezpečnosti a zlepšenia podmienok každodenného života občanov, pričom si zachováva zvrchovanosť a svoju strategickú nezávislosť od iných kozmických mocností. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje Úniu v jej ďalšom úsilí, aby mohla zostať nezávislou kozmickou mocnosťou. Schvaľuje, aby boli vyčlenené finančné prostriedky zodpovedajúce jej ambíciám, a to hlavnú referenčnú sumu vo výške 16 mld. EUR, čo je podľa EHSV minimálne finančné krytie. EHSV opakovane zdôrazňuje svoju požiadavku, aby sa spoločne s Európskou investičnou bankou našli nové možnosti financovania na podporu projektov v oblasti vesmírneho výskumu, vývoja a výroby pre súkromné podniky, MSP a začínajúce podniky. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pokiaľ ide o špecifické ciele európskeho vesmírneho programu, EHSV víta, že okrem neustáleho rozvoja dvoch hlavných častí, Galileo a Copernicus, poskytuje Únia čoraz väčšiu autonómiu a kapacity dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovaniu tohto priestoru s cieľom chrániť vesmírnu infraštruktúru pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z nespočetného množstva odpadu, ktorý krúži okolo Zeme. Víta tiež novú iniciatívu týkajúcu sa systému Govsatcom, ktorá reaguje na potreby v oblasti zabezpečenej európskej satelitnej komunikácie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV však konštatuje, že Únia veľmi málo informuje svojich občanov o výhodách, ktoré činnosti Spoločenstva v oblasti kozmického priestoru prinášajú pre spoločnosť a hospodárstvo. Navrhuje vytvoriť vhodnú kampaň, aby si občania uvedomili pridanú hodnotu európskych vesmírnych aktivít, ktoré sa stali neodmysliteľnou súčasťou ich každodenného života a ktoré podporujú tvorbu pracovných miest, rast a investície a sú pre nich prínosom z hľadiska bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Zároveň sme stále veľmi ďaleko od maximalizácie prínosov vesmíru pre európske hospodárstvo. Príležitosti, ktoré ponúka program pre pozorovanie a monitorovanie Zeme a využitie obrovského množstva údajov, ktoré sa prostredníctvom tohto programu získavajú, sa do značnej miery nevyužívajú. EHSV vyzýva, aby sa spustili kampane zamerané na informovanie a zvyšovanie povedomia potenciálnych príjemcov, najmä v námornom odvetví a poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Na medzinárodnej scéne je európsky vesmírny sektor vystavený veľmi silnej konkurencii, pretože činnosti v oblasti kozmického priestoru majú čoraz viac komerčný charakter, keďže súkromný sektor sa v čoraz väčšej miere zapája do trhov mimo Únie. Z toho vyplýva, že je nevyhnutné zvýšiť význam vnútorného trhu a uplatňovať zásadu európskej preferencie vo vesmírnom sektore. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ak si chce Európa zoči-voči čoraz väčšiemu počtu nosných rakiet a veľmi silnej konkurencii udržať nezávislý prístup do kozmického priestoru, potrebuje konkurencieschopné nosné rakety prispôsobené komerčnému a inštitucionálnemu trhu. EHSV nabáda Komisiu, aby hľadala spôsoby, ako podporovať výskum a európsku infraštruktúru na vypúšťanie nosných rakiet. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV odhaduje, že futuristický projekt ťažby a opätovného využívania prírodných zdrojov mimo obežnej dráhy Zeme (tzv. space mining), v ktorom sa jeden členský štát stal priekopníkom, si zasluhuje, aby Únia pozorne sledovala jeho vývoj s cieľom zachovať jasnú európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod

| 2.1. | EÚ rozvíja od deväťdesiatych rokov 20. storočia politiku v oblasti kozmického priestoru zameranú na nezávislosť od iných kozmických mocností, a to najmä prostredníctvom rozvoja programov a aplikácií v kľúčových priemyselných odvetviach, ako sú komunikácie, bezpečnosť, záchranné služby, navigačné systémy, informácie, vysielanie podujatí, zmena klímy, predpoveď počasia a pod. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EÚ vďaka Európskej vesmírnej agentúre (ESA) už disponuje rozsiahlou sieťou satelitov a má svoj vlastný prístup do vesmíru, a to z Guyany, odkiaľ štartujú európske nosné rakety. Členské štáty ESA (1) zase majú vlastné vesmírne agentúry a svoje programy, výskumné centrá, zariadenia a rozsiahle priemyselné kapacity. Väčšinou ony rozbiehajú vesmírne iniciatívy, ktoré potom prevezme EÚ alebo ESA. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Únia sa zapája najmä do navrhovania, celkového financovania a využívania nasledujúcich vesmírnych programov, pri ktorých preberá celkovú zodpovednosť za realizáciu, a to aj v oblasti bezpečnosti:






  — | Galileo je prvou infraštruktúrou satelitnej navigácie a určovania polohy s vysokou presnosťou, špeciálne navrhnutá na civilné účely, poskytovaná užívateľom bezplatne; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Galileo je prvou infraštruktúrou satelitnej navigácie a určovania polohy s vysokou presnosťou, špeciálne navrhnutá na civilné účely, poskytovaná užívateľom bezplatne;

| — | Copernicus poskytuje údaje získané pozorovaním Zeme a zahŕňa šesť oblastí: pozorovanie krajiny, morského prostredia, atmosféry, zmeny klímy, ako aj riadenie mimoriadnych situácií a bezpečnosť; |
| --- | --- |

—

Copernicus poskytuje údaje získané pozorovaním Zeme a zahŕňa šesť oblastí: pozorovanie krajiny, morského prostredia, atmosféry, zmeny klímy, ako aj riadenie mimoriadnych situácií a bezpečnosť;

| — | EGNOS je celoeurópsky systém 3 satelitov, ktorého cieľom je zlepšiť kvalitu otvorených signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie a poskytovať presnejšie geolokalizačné údaje; |
| --- | --- |

—

EGNOS je celoeurópsky systém 3 satelitov, ktorého cieľom je zlepšiť kvalitu otvorených signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie a poskytovať presnejšie geolokalizačné údaje;

| — | SST (space surveillance and tracking) je systém dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania približne 780 000 kusov vesmírneho odpadu na obežnej dráhe okolo Zeme; |
| --- | --- |

—

SST (space surveillance and tracking) je systém dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania približne 780 000 kusov vesmírneho odpadu na obežnej dráhe okolo Zeme;

| — | Govsatcom je služba vládnej satelitnej komunikácie (na civilné aj vojenské použitie), ktorá sa považuje za jeden z prvkov globálnej stratégie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Únie; |
| --- | --- |

—

Govsatcom je služba vládnej satelitnej komunikácie (na civilné aj vojenské použitie), ktorá sa považuje za jeden z prvkov globálnej stratégie pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Únie;

| 2.4. | Komisia v súčasnosti zverila vývoj a rozmiestnenie vesmírnej infraštruktúry do rúk ESA, ktorá je zodpovedná za rozmiestnenie infraštruktúry pre Galileo, zatiaľ čo agentúra EÚ so sídlom v Prahe – Agentúra pre európsky GNSS (GSA) – má za úlohu podporiť prienik systému Galileo na trh. ESA spravuje aj časť operácií programu Copernicus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európsky kozmický priemysel zamestnáva viac než 231 000 osôb, z toho 41 333 v konštrukčnom odvetví, a vytvára pridanú hodnotu, ktorá v roku 2017 dosiahla podľa odhadov Komisie 53 až 62 miliárd EUR. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Návrh Komisie

| 3.1. | Navrhovaný vesmírny program je reakciou na priemyselnú stratégiu, ktorú predseda Juncker predstavil vo svojej správe o stave Únie v roku 2017, a na oznámenie z 26. októbra 2016 s názvom Stratégia pre Európu v oblasti kozmického priestoru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nasledujúce právne predpisy:






  — | nariadenie (EÚ) č. 1285/2013 o zriadení a využívaní európskych systémov satelitnej navigácie Galileo a EGNOS, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

nariadenie (EÚ) č. 1285/2013 o zriadení a využívaní európskych systémov satelitnej navigácie Galileo a EGNOS,

| — | nariadenie (EÚ) č. 377/2014, ktorým sa zriaďuje program Copernicus, |
| --- | --- |

—

nariadenie (EÚ) č. 377/2014, ktorým sa zriaďuje program Copernicus,

| — | rozhodnutie č. 541/2014/EÚ, ktorým sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (SST), a |
| --- | --- |

—

rozhodnutie č. 541/2014/EÚ, ktorým sa zriaďuje rámec na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (SST), a

| — | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS,
  sa zrušujú a nahrádzajú týmto nariadením, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pre všetky zložky programu, týkajúce sa predovšetkým rozpočtového príspevku a rozpočtových mechanizmov, finančných ustanovení, verejného obstarávania, riadenia a bezpečnosti. V tomto nariadení sa stanovujú aj určité pravidlá, ktoré sú osobitné pre každú z týchto zložiek. |
| --- | --- |

—

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS,

sa zrušujú a nahrádzajú týmto nariadením, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pre všetky zložky programu, týkajúce sa predovšetkým rozpočtového príspevku a rozpočtových mechanizmov, finančných ustanovení, verejného obstarávania, riadenia a bezpečnosti. V tomto nariadení sa stanovujú aj určité pravidlá, ktoré sú osobitné pre každú z týchto zložiek.

| 3.3. | Agentúra pre európsky GNSS (GSA), ktorá zodpovedá za spustenie prevádzky novej generácie systémov satelitnej navigácie (GNSS), sa stáva Agentúra Európskej únie pre vesmírny program, ktorej úlohou je prispievať k realizácii programu, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť, komunikačnú činnosť a propagáciu, ako aj o činnosti spojené s uvádzaním služieb poskytovaných programami Galileo a EGNOS na trh. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cieľom nového vesmírneho programu je:






  — | poskytovať vysokokvalitné, aktuálne a v prípade potreby aj zabezpečené údaje, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

poskytovať vysokokvalitné, aktuálne a v prípade potreby aj zabezpečené údaje,

| — | maximalizovať sociálno-ekonomické prínosy; |
| --- | --- |

—

maximalizovať sociálno-ekonomické prínosy;

| — | posilniť bezpečnosť Únie a jej členských štátov; |
| --- | --- |

—

posilniť bezpečnosť Únie a jej členských štátov;

| — | podporovať úlohu Únie na medzinárodnej scéne ako jedného z popredných aktérov. |
| --- | --- |

—

podporovať úlohu Únie na medzinárodnej scéne ako jedného z popredných aktérov.

| 3.5. | V návrhu nariadenia sa celkové rozpočtové prostriedky pridelené na všetky činnosti Únie v oblasti vesmíru vrátane výskumu na roky 2021 – 2027 stanovujú na 16 miliárd EUR (v porovnaní s 12,6 miliardy EUR na roky 2014 – 2020). Toto finančné krytie predstavuje hlavnú referenčnú sumu v súlade s medziinštitucionálnou dohodou z 2. decembra 2013 o rozpočtovej disciplíne, a je rozdelené takto:






  — | Galileo a EGNOS 9,7 mld. EUR, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

Galileo a EGNOS 9,7 mld. EUR,

| — | Copernicus 5,8 mld. EUR, |
| --- | --- |

—

Copernicus 5,8 mld. EUR,

| — | SST/Govsatcom 0,5 mld. EUR. |
| --- | --- |

—

SST/Govsatcom 0,5 mld. EUR.

| 3.6. | Nové nariadenie sa zaoberá aj rôznymi formami spolupráce a partnerstiev medzi zainteresovanými stranami, ako aj vzťahmi s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisia každý rok podá Európskemu parlamentu a Rade správu o implementácii vesmírneho programu na základe dohodnutých ukazovateľov výkonnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Okrem toho sa má program hodnotiť aspoň raz za štyri roky. Komisia oznámi závery hodnotení spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, ako aj EHSV a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | V prvom rade treba uznať, že EÚ sa môže pochváliť tým, že vo vhodnom čase vyvinula svoju vlastnú politiku v oblasti kozmického priestoru, a že je teda v súčasnosti nezávislá od ostatných kozmických mocností, vrátane tých, ktoré sa kedysi považovali za spoľahlivých partnerov, ale medzičasom sa stali nevypočítateľnými. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV podporuje Úniu v jej ďalšom úsilí, aby mohla zostať nezávislou kozmickou mocnosťou a aby vyčlenila primerané prostriedky na konsolidáciu svojich technických predností. Kozmický sektor je sektorom, ktorý si vyžaduje značné finančné zdroje. Bez zodpovedajúceho rozpočtu sa nedá vyvíjať ambiciózna vesmírna politika. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Možno preto len uvítať, že v návrhu nariadenia sa pre Úniu plánujú vyčleniť finančné prostriedky zodpovedajúce jej ambíciám, konkrétne finančné krytie programu vo výške 16 miliárd EUR, ktoré predstavuje minimálnu „hlavnú referenčnú sumu“. Z toho vyplýva, že Parlament a Rada, ako aj Komisia pri vypracovaní návrhu rozpočtu, sa zaväzujú, že sa neodchýlia od tejto sumy o viac ako 10 % počas celého obdobia trvania programu (s výnimkou mimoriadnych okolností). EHSV opakovane zdôrazňuje svoju požiadavku, aby sa spoločne s Európskou investičnou bankou (EIB) našli nové možnosti financovania na podporu projektov v oblasti vesmírneho výskumu, vývoja a výroby pre súkromné podniky, MSP a začínajúce podniky, napríklad v oblasti nanosatelitov, miniaturizovaných pohonných systémov, predĺženia životnosti satelitov, nových aplikácií na pozorovanie Zeme atď. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Okrem toho by sa výskum a vesmírne inovácie, ktoré je bezpodmienečne nutné posilniť, ak sa chce Únia udržať na čele pokroku, mohli financovať prostredníctvom programu Európsky horizont v rámci pracovného programu Vedúce postavenie v oblasti podporných a priemyselných technológií, ktorý disponuje rozpočtom 13,5 miliardy EUR. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V tejto súvislosti možno len odobriť skutočnosť, že Spojené kráľovstvo aj po brexite chce požiadať, aby bolo aj naďalej zapojené do európskeho vesmírneho programu. EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že len 20 zo súčasných 28 členských krajín Únie je členmi ESA. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Pokiaľ ide o špecifické ciele vesmírneho programu, EHSV schvaľuje, že nové aplikácie a nové služby zohľadňujú vývoj v oblasti autonómnych vozidiel, drónov, robotov a internetu vecí (Galileo) a kladú v záujme ľudstva dôraz na monitorovanie zmeny klímy (napríklad antropogénnych emisií CO2 a skleníkových plynov), na využívanie pôdy na podporu poľnohospodárstva, pozorovanie polárnych oblastí, lesné a vodné hospodárstvo, ako aj na detekciu malých objektov (napríklad lodí) s cieľom sledovať nelegálny obchod (Copernicus). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV tiež podporuje návrh dať SST väčšiu autonómiu a kapacity s cieľom chrániť vesmírne infraštruktúry a Zem pred vesmírnymi hrozbami a vyvíjať nové činnosti v oblasti sledovania kozmického odpadu a extrémnych kozmických poveternostných javov vyplývajúcich zo slnečnej aktivity, ako aj asteroidov a komét (objekty v blízkosti Zeme). Otázka kozmického odpadu sa priamo týka viac ako 60 krajín, ktoré v súčasnosti vlastnia a prevádzkujú satelity. Toto sledovanie kozmického priestoru má skutočne zásadný význam vzhľadom na riziko poškodenia kľúčovej infraštruktúry, ktorá ovplyvňuje každodenný život občanov, a s ním spojené výpadky služieb, nepríjemnosti a hospodárske straty. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nová iniciatíva týkajúca sa systému Govsatcom reaguje na potreby v oblasti zabezpečenej európskej satelitnej komunikácie (hraničný dozor, námorná komunita, policajné misie, civilná ochrana, humanitárna pomoc, vonkajšia činnosť EÚ a pod.) a umožní zlepšiť bezpečnosť budúcich zabezpečených telekomunikačných systémov a služieb a dosiahnuť nezávislosť Európy v tejto oblasti, čo EHSV schvaľuje. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Únia sa teda môže pochváliť veľkými úspechmi vo vesmírnom sektore. EHSV však konštatuje, že Únia veľmi málo informuje svojich občanov o výhodách, ktoré kozmický priestor prináša pre spoločnosť a hospodárstvo. Mnohí občania si neuvedomujú, že keď používajú napríklad svoj mobilný telefón alebo smartfón, sledujú navigáciu, pozerajú satelitnú televíziu, cestujú, či už po súši, po vode alebo letecky, respektíve keď si vyberajú hotovosť, využívajú vesmírne služby. Treba teda prostredníctvom vhodnej informačnej kampane zabezpečiť, aby si občania uvedomili, že európske vesmírne činnosti sú neodmysliteľnou súčasťou ich každodenného života, podporujú tvorbu pracovných miest, rast a investície, a sú pre nich prínosom z hľadiska bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Zároveň sme stále veľmi ďaleko od maximalizácie prínosov vesmíru pre európske hospodárstvo. Príležitosti, ktoré ponúka program pre pozorovanie a monitorovanie Zeme a využitie obrovského množstva údajov, ktoré sa prostredníctvom tohto programu získavajú, sa do značnej miery nevyužívajú. EHSV vyzýva, aby sa spustili kampane zamerané na informovanie a zvyšovanie povedomia potenciálnych príjemcov, najmä v námorníctve a poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Ako upozorňuje Komisia, vesmírny sektor musel čeliť určitým ťažkostiam v súvislosti s najímaním vhodných pracovníkov. EHSV sa nazdáva, že vesmírna veda by mala byť začlenená do vzdelávacieho systému a univerzity členských štátov by mali byť informované, aby poskytovali možnosť magisterského štúdia v odbore inžinierstvo v oblasti kozmického priestoru. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Na medzinárodnej scéne bude musieť európsky vesmírny sektor obstáť vo veľmi silnej konkurencii, keďže činnosti v oblasti kozmického priestoru majú čoraz viac komerčný charakter vzhľadom na čoraz väčšie zapojenie súkromného sektora. Veľkí európski aktéri vykonávajú najväčšiu časť svojich aktivít mimo Európy. Z toho vyplýva, že je nevyhnutné zvýšiť význam vnútorného trhu a uplatňovať zásadu európskej preferencie vo vesmírnom sektore. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Ako konštatuje Komisia, vesmír je však zároveň súčasťou globálneho hodnotového reťazca, ktorý čelí významným zmenám posúvajúcim tradičné hranice kozmického sektora. Takzvaný „New Space“ zásadne mení kozmický sektor, a to nielen z hľadiska technológií, ale aj z hľadiska obchodných modelov. Preto je mimoriadne dôležité, aby Únia aktívne podporovala celý kozmický sektor, najmä výskum a vývoj, začínajúce podniky a inkubátory spoločností pôsobiace v tomto sektore. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa v predkladanom nariadení obmedzuje na oznámenie, že vesmírny program podporuje spoluprácu medzi podnikmi vo forme vesmírnych centier spájajúcich na regionálnej a vnútroštátnej úrovni aktérov z kozmického a digitálneho sektora, a to bez ďalšieho spresnenia ich fungovania a financovania. |
| --- | --- |

4.13.

Jeden takýto projekt „New Space“ by sa mohol zamerať na rozvoj hospodárstva vesmírnych zdrojov (space mining), ktorého cieľom je ťažba a opätovné využívanie prírodných zdrojov mimo obežnej dráhy Zeme. Asteroidy môžu napríklad obsahovať nikel, platinu, železo či kobalt. NASA odhaduje hodnotu pásma asteroidov medzi Marsom a Jupiterom (v ktorom sa nachádza viac ako milión asteroidov) na 700 triliónov dolárov. Tieto zdroje by sa dali buď prepraviť na Zem, alebo využiť priamo vo vesmíre ako zdroj energie pre satelity či na budovanie základní na prieskumné cesty do hlbšieho vesmíru.

| 4.14. | Luxembursko je po Spojených štátoch druhou krajinou na svete, ktorá má právny rámec umožňujúci prieskum a komerčné využívanie vesmírnych zdrojov, proti ktorému niektorí protestujú. EIB sa tiež zapojila do tohto projektu poradnou misiou, podobne ako ESA, ktorá má poskytovať stanoviská a usmernenia prostredníctvom svojich služieb finančného poradenstva v oblasti inovácií. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV sa domnieva, že Únia by sa mala užšie zapájať do výskumu v rámci space mining z technického, finančného a právneho hľadiska, a mala by dozerať, aby si tento projekt udržal jasnú európsku pridanú hodnotu, keďže sa už k nemu pripojili aj iné organizácie alebo podniky z USA, arabských krajín alebo Ázie. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Ak si chce Európa udržať nezávislý prístup do kozmického priestoru, potrebuje nosné rakety prispôsobené komerčnému a inštitucionálnemu trhu. Opätovne použiteľné rakety predstavujú mimoriadne sľubný pokrok, ktorým sa znížia náklady a čas rotácie medzi letmi. Na komerčnom trhu naďalej vládne veľmi silná a niekedy nekalá konkurencia. EHSV nabáda Komisiu, aby hľadala spôsoby na podporu výskumu a európskej infraštruktúry na vypúšťanie nosných rakiet, so zreteľom na to, že je nevyhnutné, aby si Európa zachovala nezávislý prístup do vesmíru. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Hoci podľa ZFEÚ je určenie služieb všeobecného záujmu v kompetencii jednotlivých členských štátov, nijako to neovplyvňuje právomoc Únie vymedziť takéto služby na svojej úrovni, ak sa to javí ako potrebné na dosiahnutie cieľov Únie. EHSV sa zasadzuje za to, aby inštitúcie Spoločenstva uznali, že existujú služby všeobecného záujmu na úrovni Spoločenstva a že takéto služby sú potrebné v oblastiach, kde môže činnosť EÚ lepšie umožniť dosiahnuť jej ciele, ako je to zjavné v prípade vesmírneho sektora. |
| --- | --- |

4.17.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  ESA má 22 členských štátov EÚ. V Rade guvernérov ESA zasadajú národné orgány zodpovedné za vesmírnu politiku v týchto krajinách: Belgicko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švajčiarsko, Švédsko a Taliansko. Kanada sa tiež zúčastňuje na práci rady a zapája sa do niektorých projektov v rámci dohody o spolupráci. Slovinsko je pridruženým členom. Sedem ďalších členských štátov EÚ uzavrelo dohody o spolupráci s ESA: Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko, Litva, Lotyšsko, Malta a Slovensko.

1

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/56 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru: a) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 z 28. mája 2001 o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach

[COM(2018) 378 final – 2018/203 (COD)]

b) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1393/2007 o doručovaní súdnych a mimosúdnych písomností v občianskych a obchodných veciach v členských štátoch („doručovanie písomností“)

[COM(2018) 379 final – 2018/204 (COD)]

(2019/C 62/09)

| Spravodajca: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Spravodajca:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

| Konzultácia | a) | Európsky parlament, 10. 9. 2018 |
| --- | --- | --- |

Konzultácia

a)

Európsky parlament, 10. 9. 2018

| b) | Európsky parlament, 10. 9. 2018 |
| --- | --- |

b)

Európsky parlament, 10. 9. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

184/0/9

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV berie náležite na vedomie návrhy Komisie na zmenu nariadenia o vykonávaní dôkazov a nariadenia o doručovaní písomností. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV žiada Komisiu, aby zohľadnila pripomienky k návrhom nariadení uvedené v tomto dokumente, najmä v bodoch 5.2, 5.3, 5.4, 5.5, 5.9, 5.10, 6.3, 6.4. a 6.6, pretože bez skutočného justičného priestoru nemožno naplno využívať slobody jednotného trhu |
| --- | --- |

1.2.

2.   Súvislosti

| 2.1. | S cieľom vytvoriť v Európskej únii (EÚ) priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa v článku 81 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) stanovujú základy na rozvoj tzv. justičnej spolupráce v občianskych veciach pre záležitosti s cezhraničným dosahom, kde sa EÚ prideľujú právomoci umožňujúce prijať opatrenia na aproximáciu právnych ustanovení a správnych opatrení členských štátov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V záujme dobrého fungovania vnútorného trhu sa zavádzajú právne ustanovenia pre prijatie opatrení na zaručenie vzájomného uznávania (medzi členskými štátmi) súdnych a mimosúdnych rozhodnutí, ich vykonávania a spolupráce pri vykonávaní dôkazov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V záujme regulácie súdnej pomoci medzi členskými štátmi EÚ vytvorila systémy Haagskych dohovorov prostredníctvom prijatia týchto právnych nástrojov: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 (1) o spolupráci medzi súdmi členských štátov pri vykonávaní dôkazov v občianskych a obchodných veciach, schválené na základe podnetu Nemeckej spolkovej republiky (ďalej len „nariadenie o vykonávaní dôkazov“), ktoré sa uplatňuje vo všetkých členských štátoch s výnimkou Dánska. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Týmto nariadením sa zriaďuje systém na úrovni EÚ na priame a rýchle zasielanie a vykonávanie žiadostí týkajúcich sa dôkazov medzi súdmi a stanovujú sa ním presné pravidlá týkajúce sa formy a obsahu týchto žiadostí a dožiadaní. Zaviedol sa systém priameho dvojstranného kontaktu medzi súdmi, ktorým sa nahradil predošlý systém, podľa ktorého súd členského štátu posielal žiadosti ústrednému orgánu druhého členského štátu. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1393/2007 (2) o doručovaní súdnych a mimosúdnych písomností v občianskych a obchodných veciach v členských štátoch (ďalej len „nariadenie o doručovaní písomností“), ktoré sa uplatňuje vo všetkých členských štátoch (3). |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Toto nariadenie sa uplatňuje v občianskych a obchodných veciach, keď sa má odoslať súdna alebo mimosúdna písomnosť z jedného členského štátu do iného, aby sa tam doručila. Neuplatňuje sa však na daňové, colné a správne veci ani na zodpovednosť štátu za konanie alebo nečinnosť pri výkone štátnej moci (acta iure imperii). |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.4. | Európsky hospodársky a sociálny výbor vždy podporoval vytvorenie spoločného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v EÚ, čo okrem iného znamená aj prijatie opatrení v oblasti súdnej spolupráce a občianskych záležitostí, ktoré sú potrebné na to, aby občania a podniky nenarážali na prekážky a aby neboli odrádzaní pri uplatňovaní svojich práv v dôsledku nezlučiteľnosti či zložitosti súdnych systémov v členských štátoch. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ak sa má vytvoriť európsky justičný priestor, v každom prípade je nevyhnutné zlepšiť spoluprácu medzi súdmi, a teda zjednodušiť a urýchliť postupy tak, aby sa odstránili nedostatky a omeškania. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Návrhy Komisie

| 3.1. | Zámerom Komisie je upraviť týmito návrhmi dve existujúce nariadenia v oblasti vykonávania dôkazov a doručovania písomností. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Návrh na úpravu nariadenia o vykonávaní dôkazov

| 3.2.1. | Cieľom návrhu je zlepšiť fungovanie priestoru slobodu, bezpečnosti a spravodlivosti a vnútorného trhu prostredníctvom zlepšenia a zrýchlenia cezhraničného vykonávania dôkazov. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Zámerom je prispôsobiť nariadenie technickému vývoju a využiť výhody digitalizácie, pričom by sa komunikácia a výmena písomností povinne uskutočňovala automaticky elektronickými prostriedkami a zároveň by sa zabezpečila ochrana údajov a súkromia bez toho, aby došlo k oslabeniu procesných práv strán. Na tento účel by sa do systému mala začleniť decentralizovaná štruktúra, ktorá by umožňovala priamu komunikáciu medzi konečnými používateľmi. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | V návrhu sa podporuje používanie moderných prostriedkov na vykonávanie dôkazov, napríklad videokonferencií, v prípadoch, keď sa má uskutočniť výsluch osoby nachádzajúcej sa v inom členskom štáte. Zámerom je zaručiť použitie najvhodnejšej, najčastejšej a najrýchlejšej formy priameho vykonávania dôkazov pri vyhlásení svedka alebo experta alebo výsluchu niektorej strany, ak tieto osoby majú pobyt v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Odstraňujú sa pritom právne prekážky pri prijímaní elektronických (digitálnych) dôkazov. V návrhu sa stanovuje vzájomné uznávanie digitálnych dôkazov. Zníži sa tým procesné bremeno pre občanov a podniky a obmedzí sa mnoho prípadov, v ktorých nie je možné uznať elektronické dôkazy. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Navrhuje sa riešenie problému odlišných výkladov pojmu „súd“, ktorý v nariadení o vykonávaní dôkazov vlastne nie je vymedzený. Návrh sa v tomto smere pokúša odstrániť nejasnosti. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Návrh je v súlade s inými nástrojmi EÚ v oblasti justičnej spolupráce v občianskych záležitostiach a nepredstavuje prekážku pre výmenu informácií, ktorú môžu uskutočňovať orgány v oblasti uznávania a vykonávania rozsudkov v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv (4) alebo v oblasti vyživovacej povinnosti (5), a to aj keby mali takéto informácie dôkaznú hodnotu, čiže žiadajúci orgán si môže vybrať najvhodnejší prostriedok. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Upravuje sa možnosť vykonávania dôkazov diplomatickými pracovníkmi alebo konzulárnymi zástupcami členského štátu na území iného členského štátu a v oblasti, v ktorej vykonávajú svoje funkcie, bez toho, aby bolo nutné najprv žiadať centrálny orgán alebo príslušný orgán daného členského štátu. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | V záujme zabezpečenia vzájomného uznávania digitálnych dôkazov by sa takého dôkazy, ktoré boli vykonané v členskom štáte v súlade s jeho právnym poriadkom, nemali odmietnuť uznať ako dôkazy v inom členskom štáte len preto, že majú digitálnu povahu. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | S cieľom zmeny alebo aktualizácie vzorových tlačív uvedených v prílohách sa predpokladá delegovanie právomocí na Komisiu v súlade s článkom 290 ZFEÚ. |
| --- | --- |

3.2.9.

3.3.   Nariadenie o doručovaní písomností

| 3.3.1. | Hlavným cieľom pravidiel nariadenia je stanoviť jednotné spôsoby odosielania písomností z jedného členského štátu do druhého na účely doručenia týchto písomností v tomto druhom členskom štáte. Na tento účel sú mimoriadne vhodné skúsenosti z uplatňovania aktuálneho nariadenia a judikatúry Súdneho dvora Európskej únie. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Mení sa síce jeho rozsah pôsobnosti, ponecháva sa však aktuálne znenie súvisiace s mimosúdnymi písomnosťami. Naopak, pokiaľ ide o súdne písomnosti, nariadenie sa bude uplatňovať vo všetkých situáciách, v ktorých má adresát bydlisko v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | Tento nový režim, v rámci ktorého sa povinne upravujú všetky prípady doručovania písomností adresátom s bydliskom v inom členskom štáte, sa vzťahuje len na doručovanie písomností a oznámení o začatí konania. Pokiaľ ide o následné prípady doručovania súdnych písomností v priebehu súdneho konania, mimoriadna ochrana už nie je taká relevantná. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.4. | Komunikácia a výmena písomností medzi odosielajúcimi a prijímajúcimi orgánmi by sa mala vykonávať elektronicky prostredníctvom decentralizovaného informačného systému pozostávajúceho z vnútroštátnych informačných systémov prepojených bezpečnou a spoľahlivou komunikačnou infraštruktúrou, hoci možnosť používať alternatívne spôsoby komunikácie (tradičné) v prípade nepredvídateľných a výnimočných prerušení činností informačného systému naďalej existuje. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Stanovuje sa, že členské štáty musia poskytnúť pomoc pri zisťovaní miesta pobytu príjemcu v inom členskom štáte, pričom na tento účel sa stanovujú tri alternatívne možnosti:






  — | súdna pomoc prostredníctvom orgánov určených členskými štátmi; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

súdna pomoc prostredníctvom orgánov určených členskými štátmi;

| — | poskytovanie prístupu k verejným registrom bydliska prostredníctvom európskeho portálu elektronickej justície; |
| --- | --- |

—

poskytovanie prístupu k verejným registrom bydliska prostredníctvom európskeho portálu elektronickej justície;

| — | poskytovanie podrobných informácií prostredníctvom európskeho portálu elektronickej justície o dostupných nástrojoch na vyhľadávanie osôb na ich územiach. |
| --- | --- |

—

poskytovanie podrobných informácií prostredníctvom európskeho portálu elektronickej justície o dostupných nástrojoch na vyhľadávanie osôb na ich územiach.

| 3.6. | Od zahraničných účastníkov súdneho konania možno žiadať, aby vymenovali zástupcu na doručovanie písomností v súvislosti s konaním, ktoré sa ich týka, v členskom štáte konania. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zlepšuje sa tým postup týkajúci sa práva adresáta odmietnuť prevzatie písomnosti, ak nie je vypracovaná v príslušnom jazyku alebo nie je do takéhoto jazyku preložená. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Týmto návrhom sa poskytovateľom poštových služieb ukladá povinnosť používať osobitnú návratku (potvrdenie o doručení) pri doručovaní písomností poštou podľa nariadenia. Taktiež sa zavádza minimálna norma týkajúca sa osôb, ktoré sa majú považovať za oprávnených „náhradných príjemcov“, ak poskytovateľ poštových služieb nemôže osobne odovzdať písomnosť adresátovi. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Návrhom sa zavádza elektronické doručovanie písomností ako dodatočný alternatívny spôsob doručovania podľa nariadenia. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pre prípady neprítomnosti odporcu na konaní sa zavádzajú významné novinky:






  a) | konajúci súd bude musieť zaslať výstražnú správu o začatí konania alebo o rozsudku pre zmeškanie do dostupného používateľského konta odporcu; |
| --- | --- | --- |

3.10.

a)

konajúci súd bude musieť zaslať výstražnú správu o začatí konania alebo o rozsudku pre zmeškanie do dostupného používateľského konta odporcu;

| b) | stanovuje sa všeobecné obdobie dvoch rokov od vydania rozsudku pre zmeškanie na začatie mimoriadneho konania zameraného na odpustenie dôsledkov uplynutia odvolacej lehoty v súvislosti s napadnutím uznania alebo vykonávania daného rozsudku v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

b)

stanovuje sa všeobecné obdobie dvoch rokov od vydania rozsudku pre zmeškanie na začatie mimoriadneho konania zameraného na odpustenie dôsledkov uplynutia odvolacej lehoty v súvislosti s napadnutím uznania alebo vykonávania daného rozsudku v inom členskom štáte.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta návrhy Komisie na úpravu nariadenia o vykonávaní dôkazov a nariadenia o doručovaní písomnosti, pretože prostredníctvom jednotných prostriedkov v príslušných oblastiach uplatňovania sa nimi uľahčuje integrácia justičných systémov v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Oba návrhy prispievajú k zlepšeniu justičnej spolupráce v EÚ na základe zásady vzájomného uznávania súdnych rozhodnutí (článok 81 ZFEÚ), k posilneniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (článok 3 ods. 2 a článok 67 ZFEÚ) a k vytvoreniu vnútorného trhu (článok 26 ZFEÚ). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prijatie a uplatňovanie regulačného rámca, ktorý navrhuje Komisia, by malo vo všeobecnosti objektívne prispieť k odstráneniu rôznych neviditeľných prekážok, ktoré priamo ovplyvňujú život všetkých občanov – či už sú to štátni príslušníci členských štátov, alebo osoby s pobytom v EÚ – a obchodné styky podnikov, ktoré pôsobia v EÚ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ak sa má zaručiť prístup k spravodlivosti a spravodlivé súdne konanie, je nevyhnutné, aby sa ustanovenia oboch návrhov vzťahovali na súdne záležitosti s cezhraničnými dôsledkami a aby sa dostatočne odôvodnili. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Návrhy sú v súlade aj so stratégiou pre digitálny trh v oblasti elektronickej verejnej správy, najmä pokiaľ ide o potrebu prijatia opatrení na modernizáciu verejnej správy a dosiahnutie cezhraničnej interoperability, ktorá uľahčí interakciu s občanmi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Návrhmi sa zvyšuje právna istota a pomôže sa tak vyhnúť oneskoreniam a neprimeraným nákladom pre občanov, podniky a verejnú správu a riešiť nedostatky v ochrane procesných práv účastníkov konania, keďže ich zámerom je zabrániť bezmocnosti v súlade s tzv. zásadou rovnosti zbraní. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Treba poukázať na to, že ustanovenie týkajúce sa delegovaných aktov na účely aktualizácie a úpravy prílohy v dvoch návrhoch Komisie nie je v súlade so stanoviskom EHSV (6) k tejto problematike, pretože v návrhu sa predpokladá časovo neobmedzené delegovanie právomoci aj napriek požiadavke na to, aby sa delegované akty prijímali len v časovo obmedzenom období. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa jednoznačne domnieva, že bez skutočného justičného priestoru nemôžu občania a spoločnosti naplno využívať slobody jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Všeobecné pripomienky k nariadeniu o vykonávaní dôkazov

| 5.1. | Zámerom zmeny nariadenia o vykonávaní dôkazov je rozšíriť elektronickú komunikáciu medzi dotknutými príslušnými orgánmi namiesto používania papiera, ktorého používanie je nákladnejšie a pomalšie, a podporiť používanie videokonferencií na vykonanie výsluchu v druhom členskom štáte bez toho, aby došlo k oslabeniu akýchkoľvek procesných práv účastníkov konania. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Hoci tento návrh predpokladá obozretné a účinné konanie dotknutých súdnych orgánov a jednoznačné dodržiavanie zásad právnej spolupráce a vzájomného uznávania, pričom vzájomné uznávanie sa uvádza výslovne s cieľom zabrániť zamietnutiu digitálnych dôkazov (odôvodnenie 4 a článok 18a návrhu), nijako neupravuje prípady zamietnutia zo strany dožiadaného súdu z dôvodu:






  — | zbytočného omeškania, |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

zbytočného omeškania,

| — | chýbajúceho odôvodnenia, |
| --- | --- |

—

chýbajúceho odôvodnenia,

| — | nedostatočného odôvodnenia. |
| --- | --- |

—

nedostatočného odôvodnenia.

V týchto prípadoch v praxi nie je možný prístup k riadnemu súdnemu konaniu a malo by sa nájsť riešenie, ktorým by sa zabránilo ich vzniku.

| 5.2.1. | Tieto okolnosti sú dôležité vzhľadom na aktuálny stav práva EÚ, keď už jednoduché odmietnutie súdu, ktorý je povinný položiť prejudiciálnu otázku Súdnemu dvoru Európskej únie vo veci, ktorú prejednáva, možno považovať za vážne porušenie povinností štátu vyplývajúcich z práva EÚ (7). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Existujú mnohé situácie, keď dožiadaný súd môže vážne poškodiť práva osôb podliehajúcich súdnej právomoci, ak nespolupracuje obozretne, najmä pri predbežnej ochrane, a opiera sa o výhradu štátnej zvrchovanosti, národnej bezpečnosti, verejného poriadku atď.(pozri článok 4 ods. 2 ZEÚ) alebo ak existujú rozdiely v dôsledku rôznych procesných postupov v členských štátoch. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Rozdielne procesné postupy sa vyskytujú napríklad počas sprístupňovania dôkazov pred súdnym konaním (pre-trial discovery), keď sa v článku 23 Haagskeho dohovoru z 18. marca 1970, ktorý sa týka vykonávania dôkazov v zahraničí v občianskych a obchodných záležitostiach, povoľuje, aby zmluvné štáty mohli použiť výhradu zvrchovanosti a zamietnuť tak dožiadania pochádzajúce z prípravného konania (po podaní žaloby, ale pred začatím konania). |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Platné nariadenie (ES) č. 1206/2001 sa síce touto otázkou výslovne nezaoberá, vylučuje ju však z rozsahu pôsobnosti, ako to vyplýva z vyhlásenia Rady 54/01 zo 4. júla 2001 (dok. 10571/01, s. 1). |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | K zbytočným omeškaniam môže niekedy dôjsť v dôsledku nedostatočnej odbornej kvalifikácie dožiadaných orgánov alebo nesprávneho fungovania technologických infraštruktúr. S cieľom čo najviac zabrániť takýmto situáciám a odstrániť ich by sa v návrhu malo zaviesť ustanovenie vyžadujúce od členských štátov, aby zaručili digitálnu inováciu svojich súdnych orgánov a primeranosť technologických infraštruktúr. |
| --- | --- |

5.2.5.

| 5.3. | Na druhej strane by sa určité ustanovenia návrhu mali skonkretizovať. V článku 1 ods. 4 sa napríklad uvádza reštriktívne vymedzenie pojmu „súd“, keď sa tento orgán definuje ako „akýkoľvek súdny orgán v členskom štáte, ktorý je príslušný na vykonávanie dôkazov podľa tohto nariadenia“. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Hoci by toto vymedzenie pojmu mohlo zahŕňať verejných činiteľov (napríklad notárov), sú z nej vylúčené rozhodcovské súdy súkromného charakteru, či už v oblasti rozhodcovského konania týkajúceho sa investícií, obchodu, spotreby, alebo iné rozhodcovské súdy riešiace iné otázky. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Neuznáva sa tak veľká dôležitosť rozhodcovských súdov v obchodných a hospodárskych činnostiach členských štátov a v tretích krajinách. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Práve v súvislosti s tretími krajinami môže dôjsť k situáciám vzniku prekážky začatej veci alebo k problémom v súvislosti s vykonávaním ich rozhodnutí dožiadanými orgánmi v členských štátoch (napríklad súdny príkaz zamedzujúci žalobe – anti-suit injunction), ktoré by mohli vyvolať právnu neistotu. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Táto obmedzujúca definícia „súdu“ je, samozrejme, v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie, ktorý zvyčajne odmieta označiť rozhodcovské orgány súkromného charakteru za „súdy“ (8). |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Európsky hospodársky a sociálny výbor zastáva názor, že automatické uplatňovanie judikatúry Súdneho dvora Európskej únie v tejto oblasti by mohlo viesť k situácii, keď sa nebudú uznávať rozhodnutia rozhodcovských orgánov alebo keď dožiadaný súd nebude spolupracovať, čo v každom prípade môže ponechať dotknuté osoby bez obhajoby. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Z tohto posúdenia však treba vylúčiť rozhodcovské doložky medzi investorom a štátom uvádzané v dvojstranných investičných zmluvách, pretože sú nezlučiteľné s právom EÚ a nemajú právny účinok, pokiaľ sú nezákonné v dôsledku prekrývania sa s pravidlami vnútorného trhu a diskriminácie investorov v EÚ podľa podmienok určených v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie v rozsudku vo veci Achmea (9). |
| --- | --- |

5.3.6.

| 5.4. | V článku 17b sa uznáva, že diplomatickí pracovníci alebo konzulárni zástupcovia členského štátu môžu na území druhého členského štátu, v ktorom sú akreditovaní, vykonávať dôkazy bez toho, aby boli povinní zaslať predbežnú žiadosť. Táto právomoc sa obmedzuje na vykonanie výsluchu štátnych príslušníkov členského štátu, ktorý zastupujú, bez použitia donucujúcich prostriedkov v súvislosti s konaním, v ktorom je príslušný súd daného členského štátu. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Bolo by vhodné rozšíriť úlohy súdnej pomoci týchto úradníkov uvádzané v návrhu tak, aby boli primerané vzhľadom na aktuálnu realitu EÚ, najmä v rámci slobodného pohybu a pobytu štátnych príslušníkov členských štátov a v rámci slobody zakladať si podniky. V súlade s tým by sa mohlo rozšíriť vykonávanie dôkazov týmito úradníkmi aj na cudzincov bez toho, aby bolo nutné žiadať predbežné povolenie, alebo na samotných štátnych príslušníkov prijímajúceho štátu, ak to daný štát povolí. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Je veľmi dôležité – a s tým EHSV súhlasí – stanoviť povinnosť pomôcť odosielajúcemu členskému štátu pri hľadaní miesta pobytu osoby, ktorej má byť súdna alebo mimosúdna písomnosť doručená, v inom prijímajúcom členskom štáte, ak miesto pobytu nie je známe. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | V kontexte predkladaného návrhu je zámerom programu EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020 posilniť základné práva vrátane občianskych procesných práv. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | V tejto súvislosti sa v opatreniach v návrhu zameraných na digitalizáciu zohľadňujú požiadavky na ochranu údajov a súkromia v systéme na elektronickú výmenu medzi dotknutými súdmi, ako napríklad vytvorenie skupiny vopred vymedzených používateľov systému (výlučne súdy a súdne orgány členských štátov). |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Hoci sa však v budúcnosti znásobenie útokov na spomínané elektronické infraštruktúry – pričom toto riziko sa môže zvýšiť v dôsledku vzájomných prepojení medzi dotknutými informačnými systémami –, neuvádza sa tu žiadne ustanovenie o tom, ako sa vyrieši rozdelenie zodpovednosti v prípadoch, keď kybernetické útoky alebo zlyhania a narušenia informačného systému spôsobia šírenie citlivých údajov alebo zničenie dôkazných prvkov konania. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Môže tak dôjsť k vážnej ujme na právach osôb podliehajúcich súdnej právomoci bez toho, aby existoval určitý spôsob vyvodenia zodpovednosti voči osobám, ktoré túto situáciu spôsobili. Takisto sa môže stať, že samotné osoby podliehajúce súdnej právomoci by museli znášať túto ujmu, ak by osoby zodpovedné za túto situáciu odvolali na vyššiu moc. |
| --- | --- |

5.10.

6.   Všeobecné pripomienky k návrhu nariadenia o doručovaní písomností

| 6.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že návrh nariadenia o doručovaní písomností zlepší a urýchli súdne konania, pretože zjednoduší a urýchli mechanizmy spolupráce pri doručovaní písomností. Zlepší sa tak výkon spravodlivosti vo veciach s cezhraničnými dôsledkami, posilnia sa občianske procesné práva a zvýši sa vzájomná dôvera medzi súdnymi systémami členských štátov. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Zámerom tohto návrhu je odstrániť pomalosť a časté nedodržiavanie stanovených lehôt (k týmto situáciám dochádza, pretože písomnosti doručujú príslušné orgány), pričom sa tu určuje povinnosť doručovať písomnosti elektronickými prostriedkami. Rovnako sa ním posilňujú práva adresáta na obhajobu prostredníctvom rôznych osobitných zásahov príslušných orgánov vzhľadom na neistotu vyplývajúcu z neprijatia písomnosti alebo z prípadov rozsudkov pre zmeškanie. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Treba poukázať na široký rozsah subjektívneho a vecného uplatňovania tohto návrhu, pretože sa vzťahuje na všetky osoby, fyzické aj právnické, čo zahŕňa aj všetky obchodné subjekty, teda aj mikropodniky, pričom sa pripúšťajú len výnimky, ktoré sú výslovne stanovené (článok 1 ods. 1 a 3).
  Mali by sa zosúladiť všetky jazykové verzie s cieľom jasne uviesť, že navrhované nariadenie sa vzťahuje nielen na písomnosť o začatí konania, ale aj na všetky súdne písomnosti v rámci procesu. |
| --- | --- |

6.3.

Mali by sa zosúladiť všetky jazykové verzie s cieľom jasne uviesť, že navrhované nariadenie sa vzťahuje nielen na písomnosť o začatí konania, ale aj na všetky súdne písomnosti v rámci procesu.

| 6.4. | Európsky hospodársky a sociálny výbor súhlasí so stanovenými zárukami a zabezpečeniami na účely postupu v prípade „odmietnutia prevziať písomnosť“ zo strany adresáta a povinnosťou prijímajúceho orgánu informovať o tom. Na druhej strane je v záujme vyváženosti práv účastníkov konania potrebné, aby žalovaná osoba dôsledne poznala písomnosť, ktorá bola základom konania, a preto sa zdá byť vhodné, aby jazykový režim zahŕňal jazyk, ktorému adresát rozumie, alebo jeden z úradných jazykov používaných na mieste doručovania písomnosti. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Ako primerané sa zdá byť ustanovenie o doplnkových prostriedkoch doručovania písomností prostredníctvom pošty, doručovanie priamo prostredníctvom súdnych pracovníkov, úradníkov alebo iných zodpovedných osôb dožadovaného členského štátu a elektronickom doručovaní. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | V každom prípade je dôležité zabezpečiť a zaručiť integritu a účel písomnosti, či už súdnej, alebo mimosúdnej. |
| --- | --- |

6.6.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nariadenie Rady (ES) č. 1206/2001 z 28. mája 2001 (Ú. v. ES L 174, 27.6.2001, s. 1).

1

(2)  Nariadenie (ES) č. 1393/2007 z 13. novembra 2007, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1348/2000 (Ú. v. EÚ L 324, 10.12.2007, s. 79).

2

(3)  Na základe tzv. paralelnej dohody s Dánskom (Ú. v. EÚ L 300, 17.11.2005, s. 55). Spojené kráľovstvo a Írsko v súlade s článkom 3 protokolu č. 21 zmluvy v daný deň oznámili, že chcú prijať obe nariadenia a uplatňovať ich.

3

(4)  Nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 z 27. novembra 2003 (Ú. v. EÚ L 338, 23.12.2003, s. 1).

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 4/2009 z 18. decembra 2008 (Ú. v. EÚ L 7, 10.1.2009, s. 1).

5

(6)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 29; Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 67.

6

(7)  Pozri závery generálneho advokáta Watheleta vo veci C-416/17, Európska komisia/Francúzsko, body 95 – 103.

7

(8)  Napríklad tieto veci: vec 102/81, Nordsee (1982), body 10 – 13; vec C-126/97, Eco Swiss (1999), bod 34; vec C-125/04, Denuit a Cordier (2005), bod 13; vec C-536/13, Gazprom (2015), bod 36; vec C-284/16, Achmea (2018), body 45 – 49 atď.

8

(9)  Rozsudok Achmea vo veci C-284/16 vydaný 6. marca 2018 (ECLI:EU:C:2018:158).

9

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/63

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program EÚ pre boj proti podvodom

[COM(2018) 386 final – 2018/0211 (COD)]

(2019/C 62/10)

| Spravodajca: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Giuseppe GUERINI

| Konzultácia | Komisia, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2.10.2018 |
| Prijaté v pléne | 17.10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 193/0/4 |

Konzultácia

Komisia, 18.6.2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2.10.2018

Prijaté v pléne

17.10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

193/0/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Európskej komisie, ktorým sa ustanovuje nový program pre boj proti podvodom na posilnenie ochrany finančných záujmov EÚ a vzájomnej administratívnej pomoci medzi colnými orgánmi členských štátov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Je pozitívne, že nový program vychádza z predchádzajúceho programu Hercule III a usiluje sa zlepšiť jeho výsledky vzhľadom na jeho doterajšie uplatňovanie v praxi, najmä pokiaľ ide o podrobnejšiu analýzu dostupných údajov a prostredníctvom účinného prepojenia systému Hercule so systémami AFIS a IMS. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV by uvítal, keby Európska únia podporovala nové formy medzinárodnej spolupráce v oblasti boja proti podvodom v snahe zabezpečiť účinnú a koordinovanú reakciu na javy, ktoré už presahujú hranice štátov, ba dokonca kontinentov, a ktoré si vyžadujú rozvoj účinných metód celosvetovej spolupráce medzi rôznymi zodpovednými orgánmi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV odporúča, aby Komisia investovala dostatočné prostriedky do nových technológií na boj proti podvodom, počnúc umelou inteligenciou, ktorá by mohla priniesť veľké zlepšenia, pokiaľ ide o činnosť zameranú na boj proti nezákonným javom. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Tieto investície by mali sprevádzať primerané školenia určené zamestnancom verejných orgánov zapojených do boja proti podvodom. Je nevyhnutné, aby sa aktualizácia so zreteľom na vývoj nezákonného obchodovania pretavila do kombinovaných opatrení zameraných na používanie nových technológií, ako aj na primerané vyškolenie osôb zapojených do tohto úsilia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vzhľadom na strategický význam technológií v boji proti podvodom EHSV odporúča, aby sa ukazovatele výkonnosti uvedené v návrhu Komisie doplnili o ďalšie ukazovatele, a to na meranie pokroku z hľadiska schopností daňových orgánov používať nové digitálne technológie a technológie spojené s umelou inteligenciou na boj proti podvodom poškodzujúcim záujmy EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pokiaľ ide o politický rozmer, EHSV sa domnieva, že európske inštitúcie by mohli proti podvodom lepšie bojovať aj prostredníctvom ďalšieho úsilia o zosúladenie právnych predpisov a daňových pravidiel uplatňovaných v jurisdikciách jednotlivých štátov. Je totiž možné, že práve prílišná rozdielnosť daňových pravidiel a právnych predpisov členských štátov na vnútornom trhu podnecuje protiprávne konanie s cieľom využiť tieto súčasné regulačné rozdiely (napríklad tzv. kolotočové podvody s DPH), čo môže priamo alebo nepriamo poškodiť rozpočet EÚ alebo zo všeobecnejšieho hľadiska oslabiť konsolidáciu európskeho jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Návrh Komisie

| 2.1. | Súčasný systém boja proti podvodom poškodzujúcim rozpočet EÚ zahŕňa tieto opatrenia: i) program Hercule III na boj proti podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy EÚ; ii) informačný systém pre boj proti podvodom (AFIS), ktorý zahŕňa súbor colných IT aplikácií prevádzkovaných Komisiou v zmysle nariadenia (ES) č. 515/97, a iii) systém riadenia nezrovnalostí (IMS), t. j. elektronický komunikačný nástroj, ktorý má členským štátom uľahčiť povinnosť oznamovať zistené nezrovnalosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nový program EÚ pre boj proti podvodom, ktorý je predmetom tohto stanoviska, bude do veľkej miery vychádzať z predchádzajúceho programu Hercule III, s určitými zlepšeniami, ako je napríklad možnosť financovať nové iniciatívy (napr. v oblasti analýzy údajov), pričom bude lepšie spojený so systémami AFIS a IMS. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Program pre boj proti podvodom sleduje dva všeobecné ciele: i) chrániť finančné záujmy EÚ; ii) podporovať vzájomnú pomoc medzi správnymi orgánmi členských štátov a spoluprácu medzi týmito orgánmi a Komisiou s cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie predpisov o colných a poľnohospodárskych záležitostiach. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Program takisto zahŕňa tri špecifické ciele, ktoré priamo súvisia so všeobecnými cieľmi: i) predchádzanie podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy EÚ a boj proti nim; ii) podpora oznamovania nezrovnalostí vrátane podvodov, pokiaľ ide o zdieľané riadenie a finančné prostriedky predvstupovej pomoci z rozpočtu Únie; iii) poskytovanie nástrojov na výmenu informácií a podporu činností v oblasti vzájomnej administratívnej pomoci v colných a poľnohospodárskych záležitostiach. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Finančné krytie programu na obdobie 2021 – 2027 predstavuje 181,207 milióna EUR, ktoré sú rozdelené takto: i) 114,207 milióna EUR na predchádzanie podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy EÚ a boj proti nim; ii) 7 miliónov EUR na podporu oznamovania nezrovnalostí vrátane podvodov, pokiaľ ide o zdieľané riadenie a finančné prostriedky predvstupovej pomoci z rozpočtu Únie; iii) 60 miliónov EUR na poskytovanie nástrojov na výmenu informácií a podporu operačných činností v oblasti vzájomnej administratívnej pomoci v colných a poľnohospodárskych záležitostiach. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nový program sa bude vykonávať v novom právnom kontexte, ktorý sa vyznačuje významnými zmenami, najmä v súvislosti so zriadením Európskej prokuratúry, ktorá bude, dúfajme, že efektívne, plniť dôležitú úlohu, a spolu s vykonávaním smernice (EÚ) 2017/1371 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva by mala zabezpečiť lepšiu ochranu finančných záujmov Únie a európskych občanov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nariadenie, ktorým sa stanovuje program pre boj proti podvodom, bolo vypracované v nadväznosti na konzultáciu Komisie so zainteresovanými stranami, pričom sa zohľadnili aj návrhy skupiny odborníkov, a má pevný právny základ v zmluvách (články 325 a 33 ZFEÚ). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV plne podporuje návrh Európskej komisie, ktorým sa ustanovuje nový program pre boj proti podvodom na posilnenie ochrany finančných záujmov EÚ a vzájomnej administratívnej pomoci medzi colnými orgánmi členských štátov. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Je nevyhnutné, aby sa článok 325 a článok 33 ZFEÚ uplatňovali prostredníctvom vhodných nástrojov a primeranej koordinácie medzi vnútroštátnymi a európskymi orgánmi, ako to preukázali opatrenia prijaté v uplynulých rokoch, ktoré umožnili vrátiť do rozpočtu EÚ veľké sumy, hoci Komisia tvrdí, že je ťažké odhadnúť presnú výšku súm, ktoré sa vymohli. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Globalizácia trhov, rastúca mobilita tovaru a osôb, ako aj čoraz rozšírenejšie používanie nových komunikačných technológií, podporujú exponenciálny nárast cezhraničných transakcií a obchodu na digitálnych platformách. Prináša to veľké príležitosti pre rast a rozvoj trhov, ale vyžaduje si to aj rýchlu a neustálu aktualizáciu spôsobov kontroly nezákonných javov, ako aj právne predpisy na boj proti podvodom a rôznym formám obchádzania colných kontrol. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Je preto nevyhnutné, aby verejné orgány reagovali na čoraz rafinovanejšie formy podvodov spôsobom primeraným dobe, a to pokiaľ ide o účinnosť presadzovania predpisov, ako aj z hľadiska technológií a efektívnej spolupráce rôznych vnútroštátnych orgánov, ktoré musia postupovať koordinovane a súčinne. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cezhraničný charakter podvodov a skutočnosť, že je čoraz jednoduchšie, aj vďaka technológiám, rýchlo rozvinúť nelegálne postupy (napríklad je veľmi jednoduché presunúť kapitál pochádzajúci z nezákonných aktivít), si vyžadujú rozvoj intenzívnejších foriem spolupráce príslušných orgánov na celosvetovej úrovni. EHSV by uvítal, keby Európska únia podporovala nové formy medzinárodnej spolupráce v oblasti boja proti podvodom v snahe zabezpečiť účinnú a koordinovanú reakciu na tieto javy, ktoré už presahujú hranice štátov a kontinentov. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je pozitívne, že nový program vychádza z programu Hercule III a usiluje sa zlepšiť predchádzajúce skúsenosti vzhľadom na doterajšie uplatňovanie v praxi, najmä pokiaľ ide o podrobnejšiu analýzu dostupných údajov a prostredníctvom účinného prepojenia systému Hercule so systémami AFIS a IMS. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V súčasnosti sa vďaka colnej únii, ktorá je vo výlučnej právomoci EÚ v zmysle článku 3 ZFEÚ, dosiahol veľký pokrok, pokiaľ ide o zosúladenie predpisov, účinnosť kontrol a odrádzajúci charakter sankcií. Tieto výsledky by sa mali doplniť o účinnú ochranu finančných záujmov EÚ, čo si okrem iného vyžaduje, aby sa vyvíjalo ďalšie a čoraz intenzívnejšie úsilie na posilnenie colnej spolupráce medzi členskými štátmi v úzkom kontakte s Komisiou. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Novým programom pre boj proti podvodom sa posilní činnosť v oblasti boja proti nezákonným javom poškodzujúcim záujmy EÚ, okrem iného aj vďaka zjednodušeniu a urýchleniu postupov kontroly zavedením nových technológií v oblasti colných činností. EHSV v tejto súvislosti odporúča, aby sa v dostatočnej miere investovalo do nových technológií na boj proti podvodom, počnúc umelou inteligenciou, o ktorej sa predpokladá, že by mohla pomôcť podstatne zlepšiť činnosť verejných orgánov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tieto investície by mali sprevádzať primerané školenia určené zamestnancom verejných orgánov zapojených do boja proti podvodom. Je nevyhnutné, aby sa aktualizácia so zreteľom na vývoj nezákonného obchodovania pretavila do kombinovaných opatrení zameraných na používanie nových technológií, ako aj na primerané vyškolenie osôb zapojených do boja proti podvodom a nezákonným javom, ktoré sa musia neustále zúčastňovať na aktivitách v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a aktualizácie vzhľadom na vývoj technológií na boj proti týmto javom. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV súhlasí so všeobecnými a špecifickými cieľmi nového programu, odporúča však zaviesť nový špecifický cieľ v oblasti boja proti colným podvodom, korupcii a protiprávnemu konaniu, ku ktorým dochádza prostredníctvom informačných kanálov a s využitím nových technológií, s cieľom vytvoriť colnú politiku a politiku na boj proti digitálnym podvodom. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Treba zdôrazniť, že technologické prispôsobenie colnej politiky a politík na boj proti podvodom nie je len otázkou prispôsobenia nástrojov a fyzických prostriedkov, ktorými disponujú orgány pôsobiace v tejto oblasti, ale vyžaduje si skutočnú a osobitnú dlhodobú stratégiu, ktorá bude mať presné zámery, ciele a metódy. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komisia nepovažovala za potrebné vopred vypracovať hodnotenie vplyvu, keďže nový program pre boj proti podvodom je z veľkej časti pokračovaním predchádzajúceho programu, ktorý už bol predmetom hodnotení ex post (1), ktoré potvrdili jeho účinnosť. EHSV síce chápe toto rozhodnutie nevypracovať vopred hodnotenie vplyvu a v zásade pokladá hodnotenia ex post, na ktoré Komisia poukazuje, za primerané, považuje však za dôležité, aby politiky EÚ zamerané na predchádzanie podvodom a boj proti nim vychádzali z konkrétnych a overiteľných údajov. Keďže nebola vopred vypracovaná analýza vplyvu, je nevyhnutné, aby nový program pre boj proti podvodom sprevádzalo neustále monitorovanie, posudzovanie a informovanie, ktoré umožnia skutočne zhodnotiť aktuálny stav a pokrok, ktorý sa medzičasom dosiahol. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV súhlasí so zavedením troch ukazovateľov, ktoré umožnia overiť, či špecifické ciele stanovené v novom programe boli dosiahnuté. Týmito ukazovateľmi sú: i) miera spokojnosti používateľov a percentuálny podiel členských štátov, ktoré dostanú podporu na predchádzanie podvodom, korupcii a akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie a na boj proti nim; ii) miera spokojnosti používateľov, pokiaľ ide o používanie systému riadenia nezrovnalostí; iii) počet poskytnutých informácií v rámci vzájomnej pomoci a počet podporených činností týkajúcich sa vzájomnej pomoci. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | V súlade so svojou vyššie spomínanou požiadavkou pridať špecifický cieľ súvisiaci s potrebou vytvoriť colnú stratégiu a stratégiu boja proti podvodom v digitálnej ekonomike, EHSV odporúča, aby sa zaviedli aj ukazovatele spojené s meraním pokroku z hľadiska schopností daňových orgánov používať nové digitálne technológie a technológie spojené s umelou inteligenciou na boj proti podvodom poškodzujúcim záujmy EÚ. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Pre dobré fungovanie programu pre boj proti podvodom je dôležité, aby sa na zavádzané opatrenia vyčlenili dostatočné finančné prostriedky. EHSV preto súhlasí s návrhom Komisie, aby sa program implementoval v rámci priameho riadenia, ako aj v rámci nepriameho riadenia. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV schvaľuje možnosť financovať náklady členských štátov na zavedenie a prevádzku technickej infraštruktúry, zdroje týkajúce sa logistiky, automatizácie administratívy a informačných technológií na koordináciu spoločných colných operácií a iných operačných činností, pretože je to podľa neho v súlade s komplexným prístupom nariadenia o novom programe na boj proti podvodom. Podobne EHSV schvaľuje aj možnosť financovať výdavky spojené s nadobudnutím, výskumom, rozvojom a údržbou počítačovej technológie (hardvéru), softvéru a špecializovaných sieťových pripojení v záujme predchádzania podvodom a boja proti nim. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Vzhľadom na predchádzajúci bod EHSV nabáda Komisiu, aby zaistila riadne fungovanie a záväzný charakter mechanizmov koordinácie, ktoré sú potrebné na zabezpečenie účinnosti a interoperability všetkého vybavenia zakúpeného s podporou finančných prostriedkov Únie s cieľom usilovať sa a dokázať čoraz účinnejšie a koordinovanejšie bojovať proti podvodom a nezákonným javom, ktoré poškodzujú rozpočet EÚ. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Pokiaľ ide o politický rozmer, EHSV sa domnieva, že európske inštitúcie by mohli proti podvodom bojovať aj prostredníctvom ďalšieho úsilia o zosúladenie právnych predpisov a daňových pravidiel uplatňovaných na vnútornom trhu. Je totiž možné, že práve prílišná rozdielnosť daňových pravidiel a právnych predpisov členských štátov na vnútornom trhu môže podnecovať protiprávne konanie s cieľom využiť tieto súčasné regulačné rozdiely (napríklad tzv. kolotočové podvody s DPH), čo môže priamo alebo nepriamo poškodiť rozpočet Únie alebo zo všeobecnejšieho hľadiska oslabiť konsolidáciu európskeho jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.18.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri hodnotenie programu Hercule II (2007 – 2013) a Hercule III (2014 – 2017).

1

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na vybavenie na colné kontroly

[COM(2018) 474 final – 2018/0258 (COD)]

(2019/C 62/11)

| Spravodajca: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Antonello PEZZINI

| Konzultácia | Európsky parlament, 2. 7. 2018
  Rada, 4. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu |
| Prijaté v sekcii | 2. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 200/0/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 2. 7. 2018

Rada, 4. 7. 2018

Právny základ

článok 114 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu

Prijaté v sekcii

2. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

200/0/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor sa domnieva, že v súvislosti s narastajúcimi problémami spojenými s kontrolou vonkajších hraníc Únie je nevyhnutné zaviesť systém, ktorý je schopný skombinovať ochranu jednotlivcov a bezpečnosť hraníc s vytvorením výhodných obchodných spojení s tretími krajinami. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Je to jedna z najdôležitejších úloh, na ktoré musí Európska únia reagovať, a EHSV sa domnieva, že balík v oblasti riadenia hraníc, vytvorený pre ďalší viacročný rozpočet EÚ, predstavuje prvý pozitívny krok. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje za nevyhnutné zabezpečiť Únii vysokú úroveň kvality a inovácie colného vybavenia s cieľom lepšie chrániť spoločenskú kultúru a sociálne, environmentálne, hospodárske a finančné záujmy členských štátov, a to prostriedkami, ako sú:






  — | boj proti nezákonnému obchodu, ktorý doposiaľ nebol účinný, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

boj proti nezákonnému obchodu, ktorý doposiaľ nebol účinný,

| — | zefektívnenie a zjednodušenie právnych postupov v oblasti legálneho obchodu, |
| --- | --- |

—

zefektívnenie a zjednodušenie právnych postupov v oblasti legálneho obchodu,

| — | zachovanie bezpečnosti vnútorného trhu EÚ, |
| --- | --- |

—

zachovanie bezpečnosti vnútorného trhu EÚ,

| — | ochrana životného prostredia a zdravia občanov, |
| --- | --- |

—

ochrana životného prostredia a zdravia občanov,

| — | dodržiavanie základných pracovných práv, |
| --- | --- |

—

dodržiavanie základných pracovných práv,

| — | ochrana záujmov spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

ochrana záujmov spotrebiteľov,

| — | optimálne riadenie colných rizík, |
| --- | --- |

—

optimálne riadenie colných rizík,

| — | výber cla. |
| --- | --- |

—

výber cla.

| 1.4. | Výbor okrem toho považuje za rovnako dôležité v súvislosti s novým nástrojom:






  — | zabezpečiť prioritne vybavenie na hraniciach, ktoré sú vystavené väčším tlakom kontrol, ako sú napr. námorné hranice, |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

zabezpečiť prioritne vybavenie na hraniciach, ktoré sú vystavené väčším tlakom kontrol, ako sú napr. námorné hranice,

| — | urýchliť prácu hodnotiacich tímov, ktoré pôsobia v tejto oblasti (1), |
| --- | --- |

—

urýchliť prácu hodnotiacich tímov, ktoré pôsobia v tejto oblasti (1),

| — | zabezpečiť rovnomerné geografické rozdelenie, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť rovnomerné geografické rozdelenie,

| — | rešpektovať proporcionalitu spojenú s tokom tovaru a osôb v súčinnosti s Fondom pre vnútornú bezpečnosť. |
| --- | --- |

—

rešpektovať proporcionalitu spojenú s tokom tovaru a osôb v súčinnosti s Fondom pre vnútornú bezpečnosť.

| 1.5. | Výbor víta úsilie Komisie zlepšiť kontroly na hraniciach EÚ a posilniť potrebné financovanie a nástroje s cieľom zabezpečiť inovačné a kvalitné colné kontroly a podľa možnosti jednotné uplatňovanie colných právnych predpisov úradmi pôsobiacimi na vonkajších hraniciach (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor považuje financovanie nového nástroja za nedostatočné vzhľadom na ciele, ktoré by sa ním chceli dosiahnuť a ktoré by navyše mali zahŕňať: vybavenie na kontrolu rastlinolekárskej bezpečnosti a nástroje na pokročilú spektrografiu kontajnerov s tovarom (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Výbor tiež považuje za dôležité zabezpečiť v kratšom časovom horizonte vybavenie hraničným úradom, ktoré sú pod väčším tlakom kontrol, ako sú napríklad námorné hraničné úrady, ktoré by sa mali uprednostniť pri poskytovaní grantov. Bolo by takisto vhodné, aby sa v rámci nového nástroja počítalo s vytvorením rezervy rýchleho zásahu na šírenie nového inovačného vybavenia, s možnosťou súbežného preskúmania zoznamu vybavenia, ktoré už bolo uznané. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor požaduje maximálnu transparentnosť v ročných pracovných programoch a mechanizmoch poskytovania grantov (4), ktoré sú riadené priamo Komisiou. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča úzku koordináciu, najmä s programom Colníctvo zameraným na financovanie kompletného súboru infraštruktúry a systémov IT vrátane digitalizácie interakcií medzi obchodnými subjektmi a colnými orgánmi, s programom Európsky horizont a ďalšími vhodnými fondmi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor požaduje predloženie strednodobej správy o vykonávaní a fungovaní nového nástroja spolu s analýzou založenou na kvalitatívnych a kvantitatívnych ukazovateľoch. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Včasné vytvorenie spoločného jazykového základu pre témy, ktoré sa v komunikácii colných úradov často opakujú, podobne, ako je to v oblasti riadenia letovej prevádzky, by uľahčilo dlho očakávané vytvorenie jediného, homogénneho európskeho colného systému. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.11.1. | EHSV odporúča aktualizovať súbor opatrení týkajúcich sa colného vybavenia s cieľom bezprostredne zohľadniť vývoj internetu vecí, kybernetickú bezpečnosť, digitálnu vysledovateľnosť a čoraz modernejšie technológie, a tak urýchliť ich šírenie a aktualizovanú odbornú prípravu na ich používanie. |
| --- | --- |

1.11.1.

| 1.11.2. | Podobne by bolo vhodné vytvoriť spoločné rámce odbornej prípravy (5) založené na „rámci colných kompetencií EÚ“, ktorý sa zameriava na harmonizáciu a zvyšovanie výkonnostných noriem colných orgánov v celej EÚ. |
| --- | --- |

1.11.2.

| 1.11.3. | Medzitým je dôležité stanoviť spoločné normy a protokoly, prostredníctvom prípadného mandátu zvereného európskym normalizačným orgánom, ktoré doplnia materiál a vybavenie financované z dotácií a určené pre colné orgány. |
| --- | --- |

1.11.3.

2.   Úvod

| 2.1. | V budúcom rozpočte na roky 2021 – 2027 Komisia navrhuje strojnásobiť prostriedky na riadenie hraníc Európskej únie: prostriedky na posilnenie hraníc, zlepšenie mobility tovarov, služieb a ľudí vrátane migrantov. Podľa návrhu exekutívy EÚ by sa mal rozpočet zvýšiť z 13 miliárd EUR na 34,9 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Komisia má v úmysle vytvoriť nový samostatný Fond pre integrované riadenie hraníc. Európska agentúra pre pobrežnú a pohraničnú stráž (Frontex) bude dodatočne posilnená novým stálym zborom v počte približne 10 000 členov stráže a dodatočnými finančnými prostriedkami na zlepšenie colnej kontroly a posilnenie vybavenia na kontrolu. Vytvorí sa nový Fond pre integrované riadenie hraníc (IBMF), ktorý bude mať hodnotu viac ako 9,3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Tieto investície sa použijú na: posilnenie agentúry Frontex; vykonávanie systematických kontrol na hraniciach; zavedenie nových rozsiahlych a interoperabilných informačných systémov a spustenie budúceho systému, ktorý bude regulovať vstup a výstup na hraniciach. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Nový fond IBMF by zahŕňal tri odlišné nástroje: prvým je nástroj na „integrované riadenie hraníc a víz“; druhým, s rozpočtom 1,3 miliardy EUR na obdobie 2021 – 2027, je nástroj na „vybavenie na colnú kontrolu“, ktorý by mal prispieť k vykonávaniu primeraných a ekvivalentných colných kontrol rôznymi hraničnými úradmi. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Tento druhý fond je zameraný na nákup vybavenia na moderné a spoľahlivé colné kontroly, jeho údržbu a modernizáciu. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Po 50 rokoch od 1. júla 1968, keď colná únia nadobudla účinnosť, sa potvrdzuje ako nenahraditeľný pilier jednotného trhu, ktorý chráni hranice EÚ a chráni jej občanov pred zakázaným a nebezpečným tovarom, ako sú zbrane a drogy, a pred falšovaným tovarom, čím sa ďalej podporuje trvalý rast podielu na svetovom obchode: v roku 2017 colné úrady EÚ spracovali 16 % svetového obchodu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Na zabezpečenie hladkého fungovania colnej únie používajú členské štáty EÚ spoločný súbor pravidiel založený na colnom kódexe Únie. Tento kódex bol prijatý v roku 2013 a uplatňuje sa od roku 2016 vo všetkých členských štátoch EÚ. Od roku 2016 kódex predstavuje nový právny rámec na riadenie dovozu, vývozu, prepravy a skladovania tovarov prechádzajúcich cez colné územie a tretie krajiny. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Colné orgány okrem toho uplatňujú viac ako 60 legislatívnych predpisov, ktoré sa netýkajú výlučne cla, ale okrem iného:






  — | tovaru s dvojakým využitím, na civilné, ako aj na vojenské účely, |
| --- | --- | --- |

2.5.1.

—

tovaru s dvojakým využitím, na civilné, ako aj na vojenské účely,

| — | strelných zbraní, |
| --- | --- |

—

strelných zbraní,

| — | prekurzorov drog, |
| --- | --- |

—

prekurzorov drog,

| — | pohybu peňažnej hotovosti, |
| --- | --- |

—

pohybu peňažnej hotovosti,

| — | práv duševného vlastníctva, |
| --- | --- |

—

práv duševného vlastníctva,

| — | verejného zdravia, |
| --- | --- |

—

verejného zdravia,

| — | bezpečnosti výrobkov, |
| --- | --- |

—

bezpečnosti výrobkov,

| — | ochrany spotrebiteľov, |
| --- | --- |

—

ochrany spotrebiteľov,

| — | ochrany voľne žijúcich druhov, |
| --- | --- |

—

ochrany voľne žijúcich druhov,

| — | ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

—

ochrany životného prostredia.

| 2.6. | EHSV vždy hlásal, že „účinná colná únia je nevyhnutným predpokladom procesu európskej integrácie, a má zabezpečiť [...] bezpečný a transparentný voľný pohyb tovaru a maximálnu možnú ochranu spotrebiteľov a životného prostredia, ako aj účinný boj proti daňovým únikom a falšovaniu, a to jednotne, na celom území Únie“ (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Výbor tiež zdôraznil, že je potrebné a dôležité „zaviesť opatrenia zamerané na modernizáciu, ktorá zahŕňa zjednodušenie colných právnych predpisov a dokončenie elektronických colných systémov, s cieľom zjednodušiť obchodné praktiky a posilniť koordináciu preventívnych a sankčných opatrení“ (7). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Európska rada už v roku 2012 vyjadrila svoj názor (8) na potrebu zlepšiť vnútorné riadenie colnej únie a vhodnosť spolupráce s inými agentúrami a so súkromným sektorom s cieľom poskytnúť najlepšie služby prevádzkovateľom a vo svojich záveroch z júna 2014 Rada odporúča, aby sa hodnotenie výkonnosti zlepšilo vymedzením niektorých sektorov, a požaduje vytvorenie vhodných kľúčových ukazovateľov výkonnosti. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Rada vo svojich záveroch o financovaní colných kontrol z 23. marca 2017 vyzvala Komisiu, aby „zhodnotila možnosť financovania potrieb technického vybavenia z budúcich programov financovania Komisie a aby zlepšila koordináciu a posilnila spoluprácu medzi colnými orgánmi a inými orgánmi presadzovania práva na účely financovania“. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Európsky parlament vo svojom uznesení zo 7. apríla 2017 (9) zdôraznil, že „efektívnosť colných postupov má zásadný význam nielen pre uľahčenie obchodu, ale aj pre efektívne a účelné presadzovanie práva, pokiaľ ide o falšovanie a pašovanie tovaru podliehajúceho spotrebnej dani vstupujúceho do EÚ,“ a že „colné služby sa musia rozhodovať medzi uprednostnením bezpečného pohybu tovaru, a teda ochrany spotrebiteľov v EÚ, a vykonávania ustanovení obchodných dohôd“. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Návrh Komisie

| 3.1. | Nariadením sa navrhuje nový finančný nástroj na vybavenie na colnú kontrolu ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc (IBMF) v rámci rozpočtovej položky „Migrácia a riadenie hraníc“ s cieľom poskytnúť členským štátom zvýšenú podporu, aby sa zabezpečila rovnocennosť pri presadzovaní colných kontrol v celej colnej únii odstránením nerovnováh medzi colnými úradmi v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Novým nástrojom financovania s rozpočtom 1,3 miliardy EUR na roky 2021 až 2027 sa má pokryť colné vybavenie pre štyri typy hraníc (pozemné, námorné, vzdušné (10) hranice a poštové uzly). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Financovanie bude k dispozícii všetkým členským štátom a posúdia sa potreby každého druhu hraníc. Tím expertov z východnej a juhovýchodnej pozemnej colnej hranice (CELBET), ktorý spája 11 členských štátov zodpovedných za pozemné hranice EÚ, už začal pracovať v tomto sektore, zatiaľ čo na iných typoch hraníc sa čoskoro začnú vykonávať činnosti, aby sa mohli posúdiť potreby členských štátov a aby sa finančné prostriedky mohli prideliť krátko po nadobudnutí účinnosti tohto nástroja v roku 2021 pre 27 členských štátov (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Stanovené ciele by mali viesť k väčšej koordinácii a právnej istote, väčšej účinnosti alebo komplementárnosti s centralizovaným prístupom prostredníctvom priameho riadenia: členským štátom sa poskytnú granty až do výšky 80 % oprávnených nákladov na podporu nákupu, údržby a vývoja vybavenia na colnú kontrolu v súlade s vopred stanovenými normami podľa typu hraníc. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tento nástroj je úzko prepojený s novým programom Colníctvo (12), pričom sa využijú jeho nástroje spolupráce na zhodnotenie potrieb z hľadiska inovačného vybavenia na colnú kontrolu a prípadne potrieb spoločnej (13) odbornej prípravy pre pracovníkov colných orgánov na lepšie využitie tohto vybavenia. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV je pevne presvedčený o tom, že v súvislosti s rastúcimi výzvami v oblasti kontroly vonkajších hraníc Únie je nevyhnutné zaviesť účinný systém, ktorý dokáže kombinovať ochranu jednotlivcov, sociálne trhové hospodárstvo, bezpečnosť udržateľnej výroby a obchodu medzi členskými štátmi a obchodu s tretími krajinami. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Výbor víta úsilie Európskej komisie o posilnenie finančných prostriedkov a intervenčných nástrojov s cieľom posilniť kontroly na vonkajších hraniciach a zabezpečiť inovačné a kvalitné colné kontroly v kontexte posilňovania colnej únie. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa však domnieva, že rozpočet vyčlenený na nový nástroj vo výške 1,3 miliardy EUR, ktorý predstavuje približne 186 miliónov EUR ročne, čiže menej ako tridsatinu z prostriedkov vyčlenených na roky 2021 – 2027 na všeobecné úlohy v oblasti hraníc a migrácie vo výške 34,9 miliardy EUR, je úplne nedostatočný. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor tiež považuje za dôležité:






  — | zabezpečiť prioritne vybavenie na hraniciach, ktoré sú vystavené väčším tlakom kontrol, ako sú napr. námorné hranice, |
| --- | --- | --- |

4.4.

—

zabezpečiť prioritne vybavenie na hraniciach, ktoré sú vystavené väčším tlakom kontrol, ako sú napr. námorné hranice,

| — | urýchliť prácu hodnotiacich tímov, ktoré pôsobia v tejto oblasti (14), |
| --- | --- |

—

urýchliť prácu hodnotiacich tímov, ktoré pôsobia v tejto oblasti (14),

| — | zaručiť spravodlivé geografické rozdelenie, |
| --- | --- |

—

zaručiť spravodlivé geografické rozdelenie,

| — | rešpektovať proporcionalitu, spojenú s tokom tovaru a osôb, a to komplementárne s Fondom pre vnútornú bezpečnosť. |
| --- | --- |

—

rešpektovať proporcionalitu, spojenú s tokom tovaru a osôb, a to komplementárne s Fondom pre vnútornú bezpečnosť.

| 4.4.1. | EHSV považuje za nevyhnutné zabezpečiť úroveň kvality a inovácie colného vybavenia s cieľom zabezpečiť lepšiu ochranu sociálnej kultúry a hospodárskych a finančných záujmov Únie a jej členských štátov prostredníctvom:






  — | boja proti nezákonnému obchodu, ktorý doposiaľ nebol účinný (15), |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

—

boja proti nezákonnému obchodu, ktorý doposiaľ nebol účinný (15),

| — | zefektívnenia a zjednodušenia postupov spojených s legálnym obchodom, |
| --- | --- |

—

zefektívnenia a zjednodušenia postupov spojených s legálnym obchodom,

| — | zaistenia bezpečnosti vnútorného trhu EÚ, |
| --- | --- |

—

zaistenia bezpečnosti vnútorného trhu EÚ,

| — | ochrany životného prostredia a zdravia občanov, |
| --- | --- |

—

ochrany životného prostredia a zdravia občanov,

| — | dodržiavania základných pracovných práv, |
| --- | --- |

—

dodržiavania základných pracovných práv,

| — | ochrany spotrebiteľa, |
| --- | --- |

—

ochrany spotrebiteľa,

| — | riadenia rizík, |
| --- | --- |

—

riadenia rizík,

| — | výberu cla. |
| --- | --- |

—

výberu cla.

| 4.5. | Výbor požaduje, aby sa v čo najväčšej miere zabezpečilo šírenie informácií o ročných pracovných programoch a plánovaných opatreniach, ako aj o mechanizmoch poskytovania grantov, ktoré riadi Komisia, v snahe podporiť spoločný nákup vybavenia, ktoré musí byť inovatívne (16). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV odporúča úzku koordináciu s programom Colníctvo zameraným na financovanie infraštruktúr a systémov IT vrátane digitalizácie interakcií medzi obchodnými subjektmi a colnými orgánmi, ako aj s programom Európsky horizont, užitočným na identifikáciu inovačných techník v oblasti colnej kontroly. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Vzhľadom na to, že každý rok sa prepraví viac ako 200 miliónov TEU (17), t. j. viac ako 10 miliónov kontajnerov, je veľmi ťažké vykonávať dôkladné kontroly na mnohých pozemných a námorných hraniciach. Bolo by preto vhodné vykonať kontroly počas cesty, prostredníctvom kontroly materiálov štruktúry kontajnera (18), ktoré by sa mohli preskúmať prostredníctvom bezpilotných lietadiel alebo prostredníctvom systému Galileo. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Bolo by vhodné aktualizovať Ženevský dohovor z roku 1972 a normy ISO 1967, zavedené pred prudkými zmenami, ktoré nastali v XXI. storočí, z dôvodu globalizácie a nárastom – dnes už znepokojivého – problému falšovania (19). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Mal by sa bezodkladne aktualizovať súbor opatrení týkajúci sa colného vybavenia – nástroje vybavenia – s cieľom bezprostredne zohľadniť vývoj internetu vecí, kybernetickú bezpečnosť, digitálnu vysledovateľnosť a čoraz modernejšie technológie, a tak urýchliť ich šírenie a aktualizovanú odbornú prípravu na ich používanie prostredníctvom European Union Customs Competency Framework (EU Customs CFW) (20). V tejto súvislosti je dôležité, aby sa v rámci nového nástroja finančnej podpory počítalo s vytvorením rezervy rýchleho zásahu na šírenie inovačného vybavenia a aby sa súbežne preskúmal zoznam vybavenia, ktoré už bolo uznané. |
| --- | --- |

5.3.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  V súčasnosti sa len v prípade 11 členských štátov na východnej a juhovýchodnej vonkajšej pozemnej hranici vypracoval potrebný zoznam vybavenia a typov zásahov a identifikovali normy navrhnuté pre každú kategóriu.

1

(2)  Ide o 2 140 colných úradov, pozri https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_sk.

2

(3)  Je to veľmi užitočné na kontrolu obsahu veľkého počtu kontajnerov.

3

(4)  Bez ohľadu na nariadenie o rozpočtových pravidlách sa granty udeľujú členským štátom, ktoré sa stávajú vlastníkmi materiálu; článok 7, článok 10 ods. 2, článok 195 písm. f), článok 197 nariadenia (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018.

4

(5)  The European Union Customs Competency Framework (EU Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the EU. © Európska únia, 2015. Rámec colných kompetencií EÚ, ktorý prezentuje zložky kompetenčného rámca pre oblasť colníctva a načrtáva prístup použitý na stanovenie týchto kompetencií. Vysvetľuje aj rozhodnutia prijaté v súvislosti s výberom konkrétnych kompetencií v každom oddiele, pričom sa zameriava najmä na kritériá použité na vymedzenie zoznamu operačných kompetencií (napr. odkaz na Colný kódex Únie, súvis s kompetenciami „na pracovisku“ a zameranie na budúcnosť).

5

The European Union Customs Competency Framework (EU Customs CFW) aims at harmonising and raising customs performance standards throughout the EU

Rámec colných kompetencií EÚ

(6)  Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 68.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

7

(8)  Pozri Ú. v. EÚ C 80, 19.3.2013, s. 11.

8

(9)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2017-0162+0+DOC+XML+V0//SK

9

(10)  V EÚ sa nachádza približne 400 civilných letísk.

10

(11)  Návrh sa predkladá Únii s 27 členskými štátmi v súlade s oznámením Spojeného kráľovstva o zámere vystúpiť z Európskej únie a Euratomu.

11

(12)  Pozri COM(2018) 442 final, ku ktorému EHSV vypracoval stanovisko INT/860, pozri stranu 45 tohto úradného vestníka.

12

(13)  Pozri rozšírenie programu „Pracovné návštevy“.

13

(14)  V súčasnosti sa len v prípade 11 členských štátov na východnej a juhovýchodnej vonkajšej pozemnej hranici vypracoval potrebný zoznam vybavenia a typov zásahov a identifikovali normy navrhnuté pre každú kategóriu.

14

(15)  V roku 2017 bolo zabavených 31,4 miliónov kusov v hodnote 582 miliónov EUR. 25 % predstavovali falšované potraviny, 11 % hračky a 8 % cigarety (zdroj: Európska komisia).

15

(zdroj:

(16)  COM(2018) 178 final, Správa Komisie o stratégii pre colné informačné technológie.

16

(17)  TEU (Twenty-foot Equivalent Unit), 1 TEU zodpovedá 20 stopám, t. j. 28 tonám a 40 m3.

17

3

(18)  V súčasnosti už majú mnohé kontajnery konštrukcie z dreva alebo iných materiálov.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 345, 13.10.2017, s. 25.

19

(20)  Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

20

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskej centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu

[COM(2018) 97 final]

(2019/C 62/12)

| Spravodajca: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |

Spravodajca:

Carlos TRIAS PINTÓ

| Konzultácia | Žiadosť Európskej komisie, 10. 4. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 7. 9. 2018 |
| Prijatie v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 164/6/5 |

Konzultácia

Žiadosť Európskej komisie, 10. 4. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

7. 9. 2018

Prijatie v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

164/6/5

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | S cieľom vyriešiť kľúčové výzvy, ktorým čelí únia kapitálových trhov, a zlepšiť odolnosť eurozóny je stabilný systém financovania udržateľného rastu zameraný na dlhodobé hľadisko najdôležitejším stimulom pre obnovenie dôvery v trhy a prepojenie úspor s udržateľnými investíciami, pričom poskytuje doplnkové zdroje financovania pre MSP a posilňuje ekologické a sociálne projekty v oblasti infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor víta akčný plán Komisie a súhlasí s tým, že „Európa [sa] môže stať žiadanou destináciou pre udržateľné investície [v celosvetovom meradle]“ (1). Výbor považuje za dôležité zaistiť dlhodobú konkurencieschopnosť EÚ. V širšom zmysle ide o podporu trvalého, inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu, úplnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práce pre všetkých (cieľ trvalo udržateľného rozvoja 8). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tieto výzvy by sa mali riešiť harmonicky prostredníctvom spoločného úsilia všetkých subjektov vrátane aktérov vo finančnom sektore, podnikov, občanov a orgánov. Okrem toho, dosiahnutie prechodu na model udržateľného rastu je zložitá úloha a nepochybne ide o postupný proces, pri ktorom sa zohľadňujú špecifiká jednotlivých sektorov. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Do popredia by sa mala dostať holistická vízia, spolupráca a rozsiahlejšia integrácia medzi členskými štátmi. Je veľmi dôležité, aby EÚ v tejto oblasti konala ako jeden celok a zaujala jednotný prístup. Pomôže to nielen splniť stanovené ciele, ale aj dosiahnuť pokrok v iných dôležitých oblastiach ako energetická únia, banková únia, únia kapitálových trhov a digitálna agenda. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Udržateľné hospodárske modely musia mať k dispozícii rozmanitý finančný systém, v ktorom fungujú za rovnakých podmienok banky rôznej veľkosti a s odlišnými obchodnými modelmi, ako aj ďalšie finančné subjekty. Na tento účel je nevyhnutné doplniť normy a zlepšiť ich súdržnosť a riadne uplatňovanie v súlade so zásadou proporcionality. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV sa domnieva, že presmerovanie kapitálových tokov do udržateľnejšieho hospodárstva, musí bezpodmienečne prebiehať zároveň s finančným začleňovaním a sociálnou súdržnosťou v Európe, v ktorej nikto neostane pozadu. Zväčšovanie rozdielov medzi príjmami občanov môže byť skutočne prekážkou pre udržateľný rast, a inštitucionálne a podnikové riadenie musí preto opätovne nastoliť rovnováhu v súčasnej situácii.

| 1.6. | Musí sa zabezpečiť primeraná úroveň súdržnosti medzi rôznymi finančnými rámcami na globálnej úrovni, pričom sa bude vo všeobecnosti vychádzať z cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podľa nich sa bude mapovať udržateľná taxonómia (2). Obnovená taxonómia, ktorá sa navrhuje v akčnom pláne, by sa mala globálne podporovať a jednotne a súbežne vo všetkých členských štátoch začleniť do právnych predpisov EÚ, pričom treba zabezpečiť jej pravidelné preskúmanie a aktualizáciu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV celkovo rozhodne podporuje plán Komisie zameraný na financovanie udržateľného rastu, ktorý by mal zabezpečiť väčšiu udržateľnosť celého hodnotového reťazca, ale predkladá niekoľko pripomienok k nasledujúcim opatreniam obsiahnutým v pláne a ich vykonávaniu:






  I. | V rámci komplexného prístupu s využitím metódy životného cyklu na začleňovanie finančnej významnosti (3) do investičného procesu sú potrebné udržateľné financie a zodpovedné úvery: jedno bez druhého by bolo nesúdržné a brzdilo by dokončenie finančnej únie (bankovej únie a únie kapitálových trhov). |
| --- | --- | --- |

1.7.

I.

V rámci komplexného prístupu s využitím metódy životného cyklu na začleňovanie finančnej významnosti (3) do investičného procesu sú potrebné udržateľné financie a zodpovedné úvery: jedno bez druhého by bolo nesúdržné a brzdilo by dokončenie finančnej únie (bankovej únie a únie kapitálových trhov).

| II. | Taxonómia musí byť dynamická a treba ju vytvárať postupne na základe jasného vymedzenia kritérií environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu kritérií ESG pre udržateľné hospodárske činnosti. Je pritom vhodné začať na úvod nastavením environmentálnych faktorov (E), ale zároveň zaviesť bezpečnostné opatrenia v sociálnej oblasti a v oblasti dobrej správy podnikov. |
| --- | --- |

II.

Taxonómia musí byť dynamická a treba ju vytvárať postupne na základe jasného vymedzenia kritérií environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu kritérií ESG pre udržateľné hospodárske činnosti. Je pritom vhodné začať na úvod nastavením environmentálnych faktorov (E), ale zároveň zaviesť bezpečnostné opatrenia v sociálnej oblasti a v oblasti dobrej správy podnikov.

| III. | Uvedených desať opatrení vykazuje veľkú mieru vnútornej súdržnosti a vzájomného pôsobenia. Je preto potrebný súlad medzi konfiguráciou novej taxonómie (opatrenie 1), jej zohľadnením zo strany ratingových agentúr (opatrenie 6) pri vypracovaní systémov hodnotenia (scorings) na základe dôveryhodných informácií zverejňovaných podnikmi (opatrenie 9), ktoré sú doplnené o značky (opatrenie 2) a referenčné hodnoty (opatrenie 5). Subjekty finančného systému tak budú mať spoľahlivý základ pre začlenenie environmentálnych a sociálnych faktorov a faktorov v oblasti správy podnikov do svojich investičných rozhodnutí (opatrenie 7) na základe predbežného poradenstva a proaktívnej interakcie so zákazníkmi (opatrenie 4). To všetko sa uskutoční v duchu fiduciárnej povinnosti konať v najlepšom záujme investorov alebo príjemcov (vyplývajúcej zo zásady obozretnosti, ktorá už je v acquis EÚ). |
| --- | --- |

III.

Uvedených desať opatrení vykazuje veľkú mieru vnútornej súdržnosti a vzájomného pôsobenia. Je preto potrebný súlad medzi konfiguráciou novej taxonómie (opatrenie 1), jej zohľadnením zo strany ratingových agentúr (opatrenie 6) pri vypracovaní systémov hodnotenia (scorings) na základe dôveryhodných informácií zverejňovaných podnikmi (opatrenie 9), ktoré sú doplnené o značky (opatrenie 2) a referenčné hodnoty (opatrenie 5). Subjekty finančného systému tak budú mať spoľahlivý základ pre začlenenie environmentálnych a sociálnych faktorov a faktorov v oblasti správy podnikov do svojich investičných rozhodnutí (opatrenie 7) na základe predbežného poradenstva a proaktívnej interakcie so zákazníkmi (opatrenie 4). To všetko sa uskutoční v duchu fiduciárnej povinnosti konať v najlepšom záujme investorov alebo príjemcov (vyplývajúcej zo zásady obozretnosti, ktorá už je v acquis EÚ).

| IV. | Normalizácia a prípadne následné označovanie udržateľných finančných produktov by sa mohli dopĺňať s novým európskym rámcom pre kryté dlhopisy (4) a mohli by podporiť plánované celoeurópske udržateľné produkty, pričom by sa začalo kapitolou venovanou dôchodkom. |
| --- | --- |

IV.

Normalizácia a prípadne následné označovanie udržateľných finančných produktov by sa mohli dopĺňať s novým európskym rámcom pre kryté dlhopisy (4) a mohli by podporiť plánované celoeurópske udržateľné produkty, pričom by sa začalo kapitolou venovanou dôchodkom.

| V. | Je mimoriadne dôležité zosúladiť rôzne stimuly s cieľom podnietiť udržateľné investície za predpokladu, že sa preveria súvisiace pozitívne externality. Harmonizovaná metodika pre ukazovatele nízkych emisií uhlíka by mala slúžiť ako návod na výpočet iných vplyvov. Nespúšťajúc so zreteľa odolnosť a stabilitu finančného sektora by sa mala posúdiť vhodnosť zaviesť faktor podporujúci ekologické investície s cieľom náležite vymedziť ich rozsah. EHSV v tomto kontexte súhlasí s EP, pokiaľ ide o podporu začlenenia rizík udržateľnosti do rámca Bazilej IV (5). Možno by sa mali posúdiť iné alternatívy, ktoré by boli priamo prínosné pre konečných dlžníkov a investorov, ako napr. daňové stimuly. |
| --- | --- |

V.

Je mimoriadne dôležité zosúladiť rôzne stimuly s cieľom podnietiť udržateľné investície za predpokladu, že sa preveria súvisiace pozitívne externality. Harmonizovaná metodika pre ukazovatele nízkych emisií uhlíka by mala slúžiť ako návod na výpočet iných vplyvov. Nespúšťajúc so zreteľa odolnosť a stabilitu finančného sektora by sa mala posúdiť vhodnosť zaviesť faktor podporujúci ekologické investície s cieľom náležite vymedziť ich rozsah. EHSV v tomto kontexte súhlasí s EP, pokiaľ ide o podporu začlenenia rizík udržateľnosti do rámca Bazilej IV (5). Možno by sa mali posúdiť iné alternatívy, ktoré by boli priamo prínosné pre konečných dlžníkov a investorov, ako napr. daňové stimuly.

| VI. | Malo by sa usilovať o zverejňovanie vysoko kvalitných, čo možno najviac harmonizovaných, kompletnejších, relevantnejších a porovnateľnejších nefinančných informácií s cieľom uľahčiť externé kontroly. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal posúdiť aj dosah smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (95/2014/EÚ). Ďalšou kapitolou, ktorou sa treba zaoberať súbežne, je vypracovanie alternatívnych účtovných postupov. |
| --- | --- |

VI.

Malo by sa usilovať o zverejňovanie vysoko kvalitných, čo možno najviac harmonizovaných, kompletnejších, relevantnejších a porovnateľnejších nefinančných informácií s cieľom uľahčiť externé kontroly. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mal posúdiť aj dosah smernice o zverejňovaní nefinančných informácií (95/2014/EÚ). Ďalšou kapitolou, ktorou sa treba zaoberať súbežne, je vypracovanie alternatívnych účtovných postupov.

| VII. | Je potrebné podporiť európske orgány dohľadu a ich spoločný výbor prostredníctvom špecializovaných expertných zdrojov (existuje mnoho subjektov s dlhoročnými skúsenosťami v oblasti sociálne zodpovedného investovania), aby mohli nastaviť technické normy týkajúce sa delegovaných aktov, ktoré predložila Európska komisia, a následného monitorovania rozsiahleho vykonávania predpisov a stanoviť primerané e účinné postupy bez toho, aby to spôsobilo často sa vyskytujúcu nadmernú technokraciu. |
| --- | --- |

VII.

Je potrebné podporiť európske orgány dohľadu a ich spoločný výbor prostredníctvom špecializovaných expertných zdrojov (existuje mnoho subjektov s dlhoročnými skúsenosťami v oblasti sociálne zodpovedného investovania), aby mohli nastaviť technické normy týkajúce sa delegovaných aktov, ktoré predložila Európska komisia, a následného monitorovania rozsiahleho vykonávania predpisov a stanoviť primerané e účinné postupy bez toho, aby to spôsobilo často sa vyskytujúcu nadmernú technokraciu.

| VIII. | Depozitár investícií musí byť schopný účinne vykonávať svoju činnosť v oblasti dohľadu nad činnosťou správcovskej alebo investičnej spoločnosti, a preto musí byť zabezpečená jeho nezávislosť. To si vyžaduje, aby boli k dispozícii opatrenia týkajúce sa konfliktu záujmov v prípade akcionárskych prepojení alebo vzájomného vlastníctva akcií (6). |
| --- | --- |

VIII.

Depozitár investícií musí byť schopný účinne vykonávať svoju činnosť v oblasti dohľadu nad činnosťou správcovskej alebo investičnej spoločnosti, a preto musí byť zabezpečená jeho nezávislosť. To si vyžaduje, aby boli k dispozícii opatrenia týkajúce sa konfliktu záujmov v prípade akcionárskych prepojení alebo vzájomného vlastníctva akcií (6).

| IX. | Vo vzťahu k návrhu viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027 (7), ktorý predložila Komisia, sa EHSV domnieva, že návrh je krokom správnym smerom, hoci by mal byť ambicióznejší, aby bolo možné splniť záväzky v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj. V tejto súvislosti a bez toho, aby to malo negatívny vplyv na iné povinnosti, EHSV žiada zvýšenie výdavkov EÚ prispievajúcich k splneniu cieľov v oblasti klímy o minimálne 30 % (8). Výbor víta podstatné zvýšenie percenta záväzkov v súvislosti s opatreniami v oblasti životného prostredia a klímy (+ 46 %). Sumy vyčlenené z rozpočtu na tento účel sú však naďalej úplne nedostatočné na to, aby sa mohol uskutočniť prechod na udržateľný rozvoj a viesť boj proti zmene klímy. |
| --- | --- |

IX.

Vo vzťahu k návrhu viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027 (7), ktorý predložila Komisia, sa EHSV domnieva, že návrh je krokom správnym smerom, hoci by mal byť ambicióznejší, aby bolo možné splniť záväzky v rámci Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj. V tejto súvislosti a bez toho, aby to malo negatívny vplyv na iné povinnosti, EHSV žiada zvýšenie výdavkov EÚ prispievajúcich k splneniu cieľov v oblasti klímy o minimálne 30 % (8). Výbor víta podstatné zvýšenie percenta záväzkov v súvislosti s opatreniami v oblasti životného prostredia a klímy (+ 46 %). Sumy vyčlenené z rozpočtu na tento účel sú však naďalej úplne nedostatočné na to, aby sa mohol uskutočniť prechod na udržateľný rozvoj a viesť boj proti zmene klímy.

| 1.8. | Štúdie (9) ukazujú, že investori by uvítali, aby sa v ich investíciách zohľadnili klimatické, environmentálne a sociálne aspekty. Na poskytnutie ľahšieho a bezpečného prístupu pre investorov by sa mali vytvoriť hlavné celoeurópske udržateľné finančné produkty počnúc celoeurópskymi osobnými dôchodkovými produktmi (PEPP). Propagácia týchto bezpečných a udržateľných produktov na medzinárodnej úrovni by bola motívom na prilákanie zahraničných investícií do Európy. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Informovanie o týchto krokoch je mimoriadne dôležité, ak si majú občania uvedomiť, čo EÚ pre nich robí. Potrebná je spoločná zodpovednosť všetkých verejných a súkromných subjektov a finančné vzdelávanie (10) by malo byť povinné, aby sa zaručilo, že občania chápu tento nový prístup, a súčasne by sa stimulovali jednak sociálne zodpovedné retailové investície, jednak udržateľná produkcia tovaru a služieb. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV poukazuje na potenciál umelej inteligencie pre zosúladenie priorít konečných investorov, pokiaľ ide o určenie investícií. Vzhľadom na skúsenosti s pridanou hodnotou ESG Machine Learning (kombinácia ukazovateľov sociálne zodpovedného investovania, referenčnej hodnoty udržateľnosti atď.) by sa mali preskúmať nové taxonómie v týchto objavujúcich sa iniciatívach. Takisto by sa mali analyzovať riešenia týkajúce sa strojového učenia (machine learning), aby banky a investori zvýšili úvery, ktoré poskytujú konkrétnym odvetviam alebo činnostiam zohľadňujúcim kritériá ESG. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV verejne vyzýva spoluzákonodarcov, aby urýchlene prediskutovali a schválili tri legislatívne návrhy vychádzajúce z akčného plánu, ktorý Komisia prijala 24. mája 2018. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Úvod: prechod na nový scenár

| 2.1. | Zrýchlený nárast financializácie resp. prenikania financií do ekonomík sa začal v roku 1971, keď USA upustili od „zlatého štandardu“ (krytia dolára zlatom) a peniaze sa stali skôr fiduciárne a nehmotné a založené na dôvere. Až do 80. rokov predstavovala peňažná zásoba (M2) približne 50 % celosvetového HDP, podobne ako v prípade finančných derivátov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Po poklese počas krízy sa táto hodnota v roku 2015 vrátila na predchádzajúcu úroveň, pričom finančné aktíva vzrástli na štvornásobok M2 a deriváty na viac ako desaťnásobok. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Táto nerovnováha medzi reálnou a finančnou ekonomikou neustále rastie s nástupom finančných a poisťovníckych technológií, ktoré si vyžadujú väčšie úsilie na dosiahnutie riadnej regulácie a dohľadu na zabezpečenie finančnej stability. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sedemnásť cieľov trvalo udržateľného rozvoja OSN do roku 2030 a Parížska dohoda na prispôsobenie sa zmene klímy a budovanie odolnosti voči nej by mali zabezpečiť stabilitu, oživenie a lepšiu rovnováhu medzi inkluzívnymi spoločnosťami a prosperujúcimi ekonomikami. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V duchu zmlúv EÚ a následných vykonaných politík je prechod na nízkouhlíkové obehové hospodárstvo efektívnejšie využívajúce zdroje kľúčom k zabezpečeniu dlhodobej konkurencieschopnosti EÚ, ale aj k vyváženej integrácii hospodárskeho a sociálneho rozmeru a rozmeru riadenia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Je skutočne potrebné, aby európska reakcia na Agendu 2030 bola v súlade so zmluvami a aby sa vrátila k dlhodobej vízii udržateľnosti, v ktorej hospodársky rast, sociálna súdržnosť a ochrana životného prostredia prebiehajú súbežne a navzájom sa podporujú. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Finančný systém môže zohrávať významnú úlohu pri riešení výziev v oblasti udržateľnosti, najmä pokiaľ ide o získanie potrebných finančných prostriedkov na prekonanie ročného nedostatku investícií vo výške takmer 180 mld. EUR, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 (11). Výbor v tejto súvislosti podporuje argument skupiny na vysokej úrovni pre udržateľné financovanie, že transformácia hospodárstva EÚ musí prebehnúť v reálnej ekonomike a podporovať stabilnú spoluprácu medzi verejnými a súkromnými subjektmi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prechod na udržateľné hospodárstvo budú sprevádzať technológie a digitálne inovácie a mali by sa pri ňom chrániť a propagovať globálne hodnoty, ako to uviedol generálny tajomník OSN (12). V dôsledku nedostatočnej regulácie a pretrvávajúcej nejasnosti sa zvyšujú právne a prevádzkové riziká technológií typu blockchain, kryptomien a inteligentných zmlúv. Na to, aby bolo možné lepšie chrániť spotrebiteľov a investorov, zachovať integritu trhov a zabrániť škodlivým praktikám (daňové úniky, pranie špinavých peňazí či financovanie terorizmu), je potrebné stimulovať bezpečnosť a transparentnosť sietí finančných inovácií (13). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Na projekty súvisiace s cieľmi COP 21 (14) je potrebný dostatočný, stabilný a viazaný kapitál, či už finančný alebo nehmotný (ľudské, technologické a iné formy vzťahového kapitálu vrátane inštitucionálneho kapitálu). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Je nevyhnutné prispôsobiť verejné politiky, stimulovať súkromné subjekty a zvýšiť rozpočtové zdroje EÚ a zároveň zaviesť do hospodárstva transparentnosť a dlhodobý prístup. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Udržateľná vízia si vyžaduje užšie, komplexnejšie a ucelenejšie prepojenie s konkrétnymi politikami, ako sú energetická únia, digitálna agenda a Európsky pilier sociálnych práv s cieľom stimulovať sociálne a ekologické verejné aj súkromné investície. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Takéto myslenie je tiež podstatou projektu únie kapitálových trhov EÚ a EHSV súhlasí s názorom, že súkromný kapitál, financovanie EFSI (Európsky fond pre strategické investície) a iných fondov EÚ by sa mali efektívne skombinovať tak, by sa presunuli investície do tých podnikov, ktoré vykazujú pozitívne sociálne a vonkajšie environmentálne vplyvy. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Je čas konať. Za posledných 28 rokov sa Európa dostala do popredia, pokiaľ ide o udržateľnosť, ale už nie je sama. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Financovanie pre udržateľnejší svet

| 3.1. | Stále častejšie čelíme katastrofickým a nepredvídateľným dôsledkom zmeny klímy a vyčerpania zdrojov. Tieto javy často prehlbujú sociálne vylúčenie a nerovnosť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V článku 3 Zmluvy o EÚ sa ustanovuje, že musí podporovať udržateľný rast, ktorý bude ohľaduplný k životnému prostrediu. Naliehavosť situácie v oblasti klímy bola vyhlásená za absolútnu prioritu, a to aj pre EHSV, a vyžaduje si globálny akčný rámec pre verejné orgány, ako aj pre hospodárske subjekty, pracovníkov a občanov. V dôsledku toho bude nutné organizovať, a najmä financovať výraznú hospodársku, sociálnu a environmentálnu transformáciu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tieto výzvy by sa mali riešiť harmonicky, spoločným úsilím všetkých. Finančný sektor bude zohrávať dôležitú úlohu pri smerovaní finančných prostriedkov, úspor a investícií občanov, sporiteľov a investorov do hospodárstva. Samotný prechod sa nakoniec uskutoční práve v hospodárstve, a preto zohrávajú podniky zásadnú a nenahraditeľnú úlohu. Orgány si tiež budú musieť splniť svoje povinnosti v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Európa bude môcť zaujať pevný postoj, len ak sa o tomto pláne dosiahne maximálny konsenzus. Členské štáty by sa mali zjednotiť a spojiť sily. Individuálne prístupy a vlastný záujem by mali ustúpiť pred spoločným projektom pre budúcnosť, ktorý by zároveň zaručil budúcnosť ďalších generácií. Reakcia Európy na Agendu 2030 si skutočne vyžaduje dlhodobú víziu udržateľnosti a jasné ciele, v ktorých sú hospodársky rast, sociálna súdržnosť a ochrana životného prostredia úzko spojené a vzájomne sa podporujú. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Dlhodobý prístup k udržateľnému rastu by mali sprevádzať verejné politiky, ktoré primerane posúdia negatívne vonkajšie vplyvy, ako aj udržateľné a neudržateľné investičné možnosti. Súčasťou toho by mala byť náležitá predvídateľnosť lepšie integrovanej priemyselnej politiky v rámci globálnych hodnotových reťazcov, a to vo všetkých členských štátoch. To by sa malo uskutočniť v rámci hĺbkovej analýzy, na ktorú by nadviazal primeraný politický proces, ktorý musí podporiť Komisia aj členské štáty. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV zdôrazňuje, že udržateľný rast by sa mal vzťahovať na environmentálny, hospodársky a sociálny rozmer a rozmer riadenia v rámci vyváženého, globálneho a komplexného prístupu zosúladeného so všetkými cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a Parížskej dohody o zmene klímy, a to stanovením minimálnych prierezových podmienok, ktoré nemožno nahradiť. Táto minimálna nedotknuteľná prahová hodnota je zakotvená v medzinárodných dohovoroch o právach zraniteľných osôb (ako sú ženy a dievčatá, deti, utečenci a migrujúci pracovníci, osoby so zdravotným postihnutím atď.) (15) a uplatňuje sa prostredníctvom dodržiavania dobrého fiškálneho riadenia. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vzhľadom na rozsiahle dôkazy o tom, že európski občania by chceli, aby ich úspory a investície boli spojené so sociálnymi a environmentálnymi cieľmi, je potrebné posilniť ich postavenie a prepojiť ich s otázkami udržateľného financovania. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Preto by mal finančný systém napokon viac smerovať k tomu, aby bol transparentný, vecný a zrozumiteľný pre občanov EÚ. Zlepšenie prístupu k informáciám o výkonnosti v oblasti udržateľnosti a podpora finančnej gramotnosti (hlbšie pochopenie spôsobu fungovania financií) sú v tomto ohľade nevyhnutnými prvkami. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Presmerovanie kapitálových tokov do udržateľnejšieho hospodárstva

| 4.1. | Európsky fond pre strategické investície (EFSI) od svojho vzniku mobilizuje verejné a súkromné investície do strategicky významných projektov EÚ a je riadený v súlade so zoznamom projektov Európskej investičnej banky (EIB): investície do ekologickej energie a efektívneho využívania zdrojov, vodného hospodárstva, digitálnych sektorov, dopravy atď. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Okrem EFSI je však potrebné väčšie pokrytie v iných sektoroch, predovšetkým v tých, ktoré sa zameriavajú na sociálnu infraštruktúru a inštitúcie posilňujúce nehmotný kapitál mladých ľudí, žien a iných vylúčených alebo zraniteľných sociálnych skupín. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nevyhnutným zdrojom stabilného hospodárskeho rastu sú vnútorné úspory, čo predpokladá potrebu financovať udržateľné projekty MSP prostredníctvom miestnych bánk. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že financovanie EFSI by sa malo zvýšiť začlenením kapitálu z finančných subjektov a verejných bánk EÚ, ktoré by mali fungovať ako sieť a spoločne navrhnúť strategickejšiu a inkluzívnejšiu dlhodobú perspektívu na základe spoločnej definície toho, čo skutočne znamená „udržateľný“, ako aj stanoviť prechodný plán dekarbonizácie podnikov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV zároveň vyzýva Európsku centrálnu banku, aby preskúmala uskutočniteľnosť ekologickej a sociálnej úrokovej miery na podnietenie udržateľných investícií a pôžičiek, a súhlasí s Európskym parlamentom, že vo svojich usmerneniach pre programy nákupu by mala výslovne zohľadniť Parížsku dohodu a ciele spĺňajúce kritériá ESG. |
| --- | --- |

4.5.

4.6.   Jednotný systém klasifikácie udržateľných činností

| 4.6.1. | Treba opätovne preskúmať tradičné metódy výpočtov a hodnotenia vplyvu. Musia sa vytvoriť nové, spoľahlivejšie definície kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov, ktoré by zosúladili prioritné ekonomické a environmentálne hodnoty s hodnotami spoločnosti a prežitím ľudstva. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EHSV súhlasí s Komisiou, že je naliehavo potrebné začať prvú fázu budovania silnej, ale dynamickej „taxonómie udržateľnosti, ktorá prostredníctvom holistického prístupu zabezpečí konzistentnosť trhu a jasné usmernenia pre to, čo je ekologické a sociálne a súvisí s dobrou správou vecí verejných. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Základným prvkom tohto procesu je skupina expertov špecializovaných na udržateľné financie, ktorej členovia musia byť vysoko kvalifikovaní a musia mať presné znalosti o strategických priemyselných odvetviach, aby mohli vybudovať ekologickú a sociálnu taxonómiu, ktorá je stabilná a dôveryhodná. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Mandát skupiny by mal začať jasnými cieľmi z hľadiska obsahu a načasovania, pričom prvým krokom by malo byť zjednotenie novej taxonómie s inými existujúcimi medzinárodnými klasifikáciami (hospodárske činnosti, povolania, štúdie atď.) s cieľom lepšie sa prispôsobiť kritériám a odkazom OSN. |
| --- | --- |

4.6.4.

| 4.6.5. | Európska taxonómia by mala zahŕňať tri úrovne:






  — | minimálnu normu prispôsobenú cieľom trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, Parížskej dohody a zásade nespôsobovať škodu v súlade s analýzou environmentálneho, správneho a sociálneho rizika, |
| --- | --- | --- |

4.6.5.

—

minimálnu normu prispôsobenú cieľom trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, Parížskej dohody a zásade nespôsobovať škodu v súlade s analýzou environmentálneho, správneho a sociálneho rizika,

| — | strednú úroveň určujúcu činnosti, ktoré majú preukázateľný „pozitívny vplyv“, ako je vymedzené vo finančnej iniciatíve Programu OSN pre životné prostredie (UNEP FI), |
| --- | --- |

—

strednú úroveň určujúcu činnosti, ktoré majú preukázateľný „pozitívny vplyv“, ako je vymedzené vo finančnej iniciatíve Programu OSN pre životné prostredie (UNEP FI),

| — | úroveň zahŕňajúcu činnosti, ktoré môžu urýchliť pozitívnu transformáciu a podporu pre ekologické, hospodárske a sociálne výzvy v súlade s potrebami rôznych zainteresovaných strán, ktoré použijú taxonómiu ako referenciu. |
| --- | --- |

—

úroveň zahŕňajúcu činnosti, ktoré môžu urýchliť pozitívnu transformáciu a podporu pre ekologické, hospodárske a sociálne výzvy v súlade s potrebami rôznych zainteresovaných strán, ktoré použijú taxonómiu ako referenciu.

| 4.6.6. | Je naliehavo potrebné klasifikovať rôzne druhy prínosov investícií, ktoré by sa mohli pripísať zavedeniu faktora udržateľnosti. Okrem toho by pozitívne kritériá mali byť doplnené o kritériá škodlivého vplyvu na životné prostredie (16), ktoré umožnia identifikovať neudržateľné aktíva. |
| --- | --- |

4.6.6.

| 4.6.7. | Nová taxonómia by mala byť prepojená so strategickým a investičným plánom EÚ pre prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo. Mala by zahŕňať finančné činnosti v prospech znižovania emisií v sektoroch spadajúcich pod schému obchodovania s emisiami EÚ (17) a sektoroch, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia o spoločnom úsilí (18). |
| --- | --- |

4.6.7.

4.7.   Normy a značky pre udržateľné finančné produkty

| 4.7.1. | Umožnenie jednoduchšieho a bezpečného prístupu pre investorov je nevyhnutné pre rozšírenie udržateľných finančných trhov Európske normy v oblasti udržateľného financovania by mali byť starostlivo nastavené a mali by predstavovať minimálnu normu pre sociálne zodpovedné investície. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Na tento účel by sa začalo zavádzaním oficiálnej normy EÚ pre zelené dlhopisy a zvážila by sa možnosť značky alebo certifikátu EÚ pre zelené dlhopisy, ktoré by podliehali povinnému externému preskúmaniu s cieľom zaručiť investície s pozitívnym vplyvom. V súvislosti s Akčným plánom pre spotrebiteľské finančné služby: lepšie produkty, väčší výber EHSV odporúča (19), aby Komisia určila ľahko porovnateľné a plne transparentné produkty, ktoré sú jednoduché a majú podobné charakteristiky. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.7.3. | Tým vzniká možnosť ponúkať hlavné celoeurópske udržateľné finančné produkty a poskytovať vhodné, nezávislé a povinne certifikované porovnávacie nástroje (20) pre rôzne udržateľné finančné produkty v rozličných právnych jurisdikciách EÚ. |
| --- | --- |

4.7.3.

| 4.7.4. | Nastavenie celoeurópskych osobných dôchodkových produktov (21) stanovené v legislatívnom návrhu, ktorý Komisia prijala 29. júna 2017, by si vyžadovalo, aby poskytovatelia dôchodkov zverejnili, či a ako zahŕňajú kritériá ESG do svojich systémov riadenia rizík, ale tieto ustanovenia ich nezaväzujú, aby kritériá ESG zohľadňovali vo svojich investičných politikách. Zahrnutie tejto povinnosti by pomohlo rozšíriť jej používanie ako jedného z riešení v oblasti udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.7.4.

| 4.7.5. | EHSV vyzýva členské štáty, aby túto povinnosť včas rozšírili na všetky produkty súvisiace s dôchodkami. Pomohlo by to rozšíriť jej využívanie ako jedného z riešení udržateľnosti, pokiaľ ide o problémy so súčasným priebežne financovaným dôchodkovým systémom. |
| --- | --- |

4.7.5.

4.8.   Posilnenie investovania do udržateľných projektov

| 4.8.1. | V súlade s obnovenými strategickými cieľmi priemyselnej politiky EÚ musí byť presmerovanie prideľovania kapitálu na dlhodobé investície v súlade so záväzkami týkajúcimi sa podpory rastu MSP, podpory menej rozvinutých regiónov, modernizácie infraštruktúry a posilnenia postavenia občanov prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Na uskutočnenie investícií do udržateľnej infraštruktúry je potrebná makroprudenciálna politika širšieho dosahu zohľadňujúca fyzické vplyvy (zvýšenie vystavenia riziku súvisiacemu so zmenou klímy) v súlade so smernicou Solventnosť II. Napríklad stavebné kódexy minimalizujúce vplyv prírodných katastrof by od poisťovní vyžadovali zmenu nastavenia riadenia rizík v súlade s novými zásadami udržateľného poistenia. |
| --- | --- |

4.8.2.

| 4.8.3. | EHSV podporuje posilnenie EFSI 2.0 a EFSD. Pokiaľ ide o VFR na roky 2021 – 2027, víta zriadenie fondu InvestEU, ktorý by mal zahrnúť viac súkromného kapitálu s možnosťou vytvoriť trh s dlhopismi, poistením a dôchodkovými plánmi. |
| --- | --- |

4.8.3.

| 4.8.4. | Mal by sa hľadať ďalší súkromný kapitál s cieľom povzbudiť a podporiť podniky a najmä MSP, aby investovali do oblasti inovácie a do oblasti výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

4.8.4.

| 4.8.5. | EHSV napokon odporúča, aby sa lepšie určovali oblasti, kde existujúce verejné a súkromné iniciatívy vedú k maximálne udržateľnej a odolnej infraštruktúre a zasadzuje sa za to, aby sa preberali v EÚ ako aj v partnerských krajinách prostredníctvom riešení vo vhodnom meradle. |
| --- | --- |

4.8.5.

4.9.   Aspekty udržateľnosti vo finančnom poradenstve

| 4.9.1. | Ako už uviedol vo svojom stanovisku na tému Povinnosti inštitucionálnych investorov a správcov aktív týkajúce sa udržateľnosti (22), EHSV podporuje zmenu smernice MiFID II a smernice o distribúcii poistenia (IDD), aby sa potvrdilo, že je potrebné preskúmať, ako sa dajú začleniť preferencie investorov z hľadiska udržateľnosti. Poradcovia by teda mohli vydávať vhodné odporúčania týkajúce sa finančných produktov a poskytovať jasné informácie o možných rizikách a výhodách súvisiacich s rôznymi faktormi udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | EHSV podporuje návrh, aby Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) začlenil do svojich usmernení na posúdenie vhodnosti ustanovenia o preferenciách z hľadiska udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.9.2.

4.10.   Referenčné hodnoty udržateľnosti

| 4.10.1. | Optimálnym cieľom je spoločná metodika na meranie nefinančnej výkonnosti udržateľných investícií. EHSV víta reguláciu zameranú na harmonizáciu referenčných hodnôt vrátane emitentov dlhopisov s nízkymi emisiami uhlíka, čo je prvý krok, ktorý by sa mal rozšíriť na ďalšie referenčné parametre udržateľnosti. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | EHSV preto vyzýva Komisiu, aby rozšírila svoje zameranie na sociálnu oblasť prostredníctvom skupiny technických expertov, ktorá bude mať úlohu konzultovať so všetkými zainteresovanými stranami a uverejniť správu o koncepcii a metodike nízkouhlíkovej referenčnej hodnoty. |
| --- | --- |

4.10.2.

5.   Uplatňovanie hľadiska udržateľnosti v riadení rizík

Udržateľnosť sa zaoberá súborom rizík spojených s vytváraním bohatstva a nemôže zabrániť vplyvu ťažby, získavania a zhoršovania stavu zdrojov.

5.1.   Udržateľnosť v prieskume trhu a úverových ratingoch

| 5.1.1. | EHSV trvá na tom, že ratingové agentúry nesmú mať žiadne konflikty záujmov s cieľom zaručiť nezávislosť subjektov vykonávajúcich prieskum alebo hodnotenie. Okrem toho je potrebné transparentné a včasné odôvodnenie metodiky, ktorú v jednotlivých prípadoch používajú. |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Existujúce ratingové agentúry dostatočne nezohľadňujú vplyv rušivých trendov na budúcu bonitu emitentov. EHSV požaduje jasné normy a dohľad EÚ, pokiaľ ide o zahrnutie kritérií ESG do ratingov pre všetky ratingové agentúry pôsobiace v EÚ. Takisto žiada zavedenie procesu akreditácie pre značku zeleného financovania, o ktorej by rozhodovali certifikovaní agenti ESMA. |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Rovnako by sa mala využívať akreditácia subjektov: bánk, správcov fondov atď. Viac by to zaväzovalo rozličné finančné subjekty a zabránilo by sa určitým tendenciám k vypracovaniu plánu udržateľných výrobkov ako prvku environmentálne klamlivej reklamy (greenwashing). |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | A napokon EHSV navrhuje preskúmať možnosť vytvorenia zelených štátnych úverových ratingov. Udeľovanie jasného „zeleného“ ratingu popri štandardnom ratingu krajiny by tiež stimulovalo štáty k neustálemu zlepšovaniu ich výkonnosti. Zároveň by to mohlo byť stimulom na prilákanie zahraničných investícií. |
| --- | --- |

5.1.4.

5.2.   Povinnosti inštitucionálnych investorov a správcov aktív z hľadiska udržateľnosti: fiduciárna povinnosť

| 5.2.1. | Európske orgány dohľadu (ESA) musia zaručiť prísne dodržiavanie funkcií služieb finančného sprostredkovania. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Vyžaduje si to celostnejší prístup, než je ten, ktorý sa predpokladá v akčnom pláne Komisie a ktorý uprednostňuje vzťahy vo vzdelávacích, faktoriálnych, rodových, geografických, rasových alebo etnických, náboženských, kultúrnych alebo iných oblastiach rozmanitosti. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Zásadnou súčasťou právnych záväzkov investorov by mala byť ich aktívna spolupráca s klientmi s cieľom získať informácie o ich nefinančných záujmoch, a zároveň poskytovať jasné informácie o potenciálnych finančných rizikách a výhodách spojených s environmentálnymi, sociálnymi a správnymi faktormi. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Regulačné orgány, investori, správcovia aktív, zamestnanci finančného sektora a poradcovia musia konať v najlepšom záujme príjemcov (napr. budúcich dôchodcov) alebo klientov (retailových alebo inštitucionálnych investorov). Všetky zásahy vládnych orgánov a hlasovanie musia byť zamerané na ochranu udržateľnej hodnoty investičných aktív v súlade s fiduciárnymi povinnosťami. Musia informovať o tom, ako využívajú svoje hlasovacie práva ako držitelia aktív fondu. |
| --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Objasnením povinností investorov, pokiaľ ide o faktory udržateľnosti, EU posilní dlhodobé investície (udržateľné financovanie je zo zásady spájané s dlhodobým výhľadom). |
| --- | --- |

5.2.5.

5.3.   Prudenciálne požiadavky pre banky a poisťovacie spoločnosti

| 5.3.1. | EHSV nedávno zdôraznil potenciálnu úlohu, ktorú môžu zohrávať banky ako sprostredkovatelia medzi vedomým sporením a sociálne zodpovednými investíciami. Výbor odporúča, aby sa v bankovníctve pri investíciách do ekologického hospodárstva a dlhodobých nekomplexných inkluzívnych úveroch, ako sú napríklad hypotekárne úvery, najmä týkajúce sa energetickej účinnosti, inštalácie solárnych panelov a pod. uplatňovali priaznivejšie kapitálové požiadavky. Okrem toho by sa malo zvážiť uplatňovanie kapitálových prirážok na investície do environmentálne škodlivých aktív s cieľom stimulovať pozitívny prechod na udržateľné činnosti. Podľa možnosti by sa mali zvážiť také alternatívy, ktoré by boli priamo prínosné pre konečných dlžníkov a investorov, napr. daňové stimuly. V tejto záležitosti by mal vykonávať osobitný dohľad jednotný mechanizmus dohľadu (23). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Napriek tomu musia aktualizované modely ratingových agentúr pri výpočte rizikovo vážených aktív vždy odrážať najaktuálnejšiu úroveň rizika spojeného s týmito udržateľnými aktívami a zachovať vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Vzhľadom na to je nevyhnutné lepšie vymedziť limity tzv. faktora podpory ekologických investícií, poskytnutím úplných a dôsledných empirických dôkazov na základe jasného a presného vymedzenia pojmu ekologické investície. Zodpovedný výskum a inovácie v rámci programu Horizont 2020 a budúceho programu Európsky horizont by mohli byť vynikajúcim spôsobom na získavanie vedeckých výsledkov. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Stručne povedané, na udržanie odolnosti a finančnej stability si tento nový scenár vyžaduje spoľahlivú kombináciu riadenia finančných a nefinančných rizík a zároveň zohľadnenie vplyvu kritérií ESG na finančný výnos a zodpovedajúce prispôsobenie pravidiel v dynamickom procese. Ako sa uvádza v uznesení Európskeho parlamentu o udržateľných financiách (24), Komisia by mala podporovať začlenenie rizík udržateľnosti do rámca Bazilej IV. |
| --- | --- |

5.3.4.

6.   Posilnenie transparentnosti a dlhodobého výhľadu

| 6.1.1. | Udržateľné financovanie si vyžaduje vytvorenie stimulačného rámca, ktorý presmeruje kapitálové toky do potrebných investícií, pričom zabezpečí spravodlivý environmentálny a sociálny prechod pre Európu, pričom jej vedúce postavenie v oblasti hodnôt poskytne európskym podnikom konkurenčnú výhodu. |
| --- | --- |

6.1.1.

6.2.   Zverejňovanie informácií a účtovníctvo

| 6.2.1. | EHSV konštatuje, že smernica EÚ o zverejňovaní nefinančných informácií bola transponovaná s nedostatočnými ambíciami a neharmonizovanou metodikou, ktorá sa dotkla iba veľkých spoločností, čo veľmi málo prispelo k spravodlivým a komplexným udržateľným investíciám v Európe. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Udržateľnosť prináša mnoho nových obáv a výziev, pokiaľ ide o zverejňovanie nefinančných informácií, ako je digitálna transformácia, nové parametre, štandardizácia, povinné clá, nové udržateľné hospodárske modely atď. Taxonómie a metodiky na podávanie správ by mali byť naozaj čo najviac štandardizované a pravidlá by sa mali upraviť s cieľom získať viac a dostupnejších nefinančných informácií. Regulačné orgány a orgány dohľadu nad trhom by vďaka tomuto opatreniu mali lepší prehľad o globálnych trendoch, a tým aj lepšiu schopnosť náležite konať. Súčasná fáza sa označuje za „kontrolu vhodnosti“ a zohľadnia sa v nej úvahy v súlade s pracovnou skupinou pre finančné informácie súvisiace s klímou v rámci Rady pre finančnú stabilitu (TCFD) po verejnej konzultácii, ktorú začala Komisia. |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Pokiaľ ide o platformy kolektívneho financovania (crowdfunding), dokument s kľúčovými informáciami pre investorov by mal zahŕňať aj hlavné nehmotné, ale finančne významné riziká a výhody z hľadiska účtovníctva (25) spojené s financovaním projektu kolektívneho financovania. |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | EHSV podporuje aj uznesenie Európskeho parlamentu o medzinárodných štandardoch finančného výkazníctva (IFRS 9) (26) a naliehavo žiada o posúdenie vplyvu IFRS na udržateľné investície. |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | EHSV víta, že Európska poradná skupina pre finančné výkazníctvo bola požiadaná, aby posúdila vplyv nových alebo revidovaných štandardov IFRS na udržateľné investície a aby preskúmala potenciálne alternatívne účtovné postupy. |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | EHSV takisto odporúča Komisii vyzvať orgán ESMA, aby:






  — | posúdil súčasné postupy na ratingovom trhu a analyzoval, do akej miery sú zohľadňované environmentálne, sociálne a správne aspekty, |
| --- | --- | --- |

6.2.6.

—

posúdil súčasné postupy na ratingovom trhu a analyzoval, do akej miery sú zohľadňované environmentálne, sociálne a správne aspekty,

| — | zahrnul informácie o environmentálnej a sociálnej udržateľnosti do svojich usmernení o zverejňovaní informácií pre ratingové agentúry a aby podľa potreby zvážil ďalšie opatrenia. |
| --- | --- |

—

zahrnul informácie o environmentálnej a sociálnej udržateľnosti do svojich usmernení o zverejňovaní informácií pre ratingové agentúry a aby podľa potreby zvážil ďalšie opatrenia.

6.3.   Správa a riadenie spoločností a nadmerný krátkodobý výhľad kapitálových trhov

| 6.3.1. | Mnohí investori by chceli vedieť, či spoločnosť používa presné a transparentné účtovné metódy, a či majú spoloční akcionári možnosť hlasovať o dôležitých otázkach. Tiež chcú, aby sa spoločnosti pri výbere členov správnej rady, ratingových agentúr a audítorov vyhýbali konfliktom záujmov. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Je načase seriózne zvážiť nielen E (environmentálne) a S (sociálne) faktory (normy, značky, faktor podporujúci ekologické investície a sociálny faktor na účely prudenciálnych požiadaviek, referenčné hodnoty udržateľnosti), ale aj faktor G (správa a riadenie spoločností), pričom spoločnosti, ktoré obchádzajú transparentné zverejňovanie kľúčových aspektov, ako sú fiškálne riadenie, ľudské práva, korupcia, pranie špinavých peňazí a iné nezákonné činnosti, nebudú mať žiadne výhody a budú vylúčené z klasifikácie udržateľnosti. |
| --- | --- |

6.3.2.

7.   Vykonávanie akčného plánu

| 7.1. | EHSV vyzýva na zosúladenie všetkých príslušných európskych inštitúcií, agentúr a mechanizmov a prípadnú zmenu ich mandátov v súlade s vykonávaním časového rámca akčného plánu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Neistota týkajúca sa budúcnosti a nedostatočné zverejňovanie dlhodobých rizík sú kľúčovými prekážkami pre analýzu v dlhšom časovom horizonte (iba niekoľko odhadov analýz pokrýva viac ako päť rokov). |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Európske orgány dohľadu by takisto mali zohrávať významnú úlohu pri monitorovaní udržateľnosti. S cieľom vytvoriť spoločnú metodiku EÚ na analýzu príslušných scenárov by sa malo zvážiť zohľadnenie rizikových faktorov ESG z dlhodobého hľadiska a Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) by ich mohol postupne začleniť do záťažových testov. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO) by mala vypracovať medzinárodné normy pre reguláciu a dohľad (27) v oblasti udržateľných financií a presadzovať ich dodržiavanie, aby sa tým zabezpečil súlad s novou štruktúrou globálnej udržateľnosti. |
| --- | --- |

7.4.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri akčný plán, s. 12.

1

(2)  Pozri Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu [COM(2018) 97 final], kapitola 6 – Ďalší postup.

2

(3)  Rámec významnosti zahŕňa analýzu tých faktorov, ktoré sú najdôležitejšie pre finančnú výkonnosť podnikov vrátane finančne významných faktorov udržateľnosti.

3

(4)  Kryté dlhopisy sú dlhové záväzky emitované úverovými inštitúciami a zabezpečené oddelene spravovanou skupinou aktív, na ktoré majú držitelia dlhopisov priamy nárok ako prednostní veritelia. Pozri nové návrhy nariadení: COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD) a COM (2018) 94 final – 2018/043 (COD).

4

(5)  Rámec Bazilej IV je medzinárodná regulačná dohoda, ktorou sa zaviedol súbor reforiem zameraných na zlepšenie regulácie, dohľad a rizikový manažment v bankovom sektore. Všetky normy Bazilejského výboru predstavujú minimálne požiadavky, ktoré platia pre medzinárodne pôsobiace banky, a teda aj v týchto rámcových ustanoveniach o udržateľnosti prispejú k posunu rovnakým smerom na celom svete. https://www.bis.org/bcbs/basel3.html.

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.L_.2016.078.01.0011.01.SLK

6

(7)  Celkový postoj EHSV je vyjadrený v stanovisku na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106).

7

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020

(8)  Európska komisia navrhla, aby aspoň 25 % výdavkov EÚ prispelo k dosiahnutiu cieľov v oblasti klímy v období rokov 2021 – 2027 (v období rokov 2014 – 2020 bola stanovená úroveň 20 %).

8

(9)  https://www.morganstanley.com/pub/content/dam/msdotcom/ideas/sustainable-signals/pdf/Sustainable_Signals_Whitepaper.pdf

9

(10)  Pozri správu IOSCO/OECD The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives.

10

The Application of Behavioural Insights to Financial Literacy and Investor Education Programmes and Initiatives

(11)  Pozri vyššie uvedený akčný plán, všeobecný úvod, bod 1.1.

11

(12)  Cieľom je vymedziť, ako bude systém Organizácie Spojených národov podporovať využívanie týchto technológií v snahe urýchliť vykonanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a umožniť ich prepojenie s hodnotami zakotvenými v Charte OSN, Všeobecnej deklarácii ľudských práv a normách a štandardoch medzinárodného práva.
  http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf.

12

Cieľom je vymedziť, ako bude systém Organizácie Spojených národov podporovať využívanie týchto technológií v snahe urýchliť vykonanie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj a umožniť ich prepojenie s hodnotami zakotvenými v Charte OSN, Všeobecnej deklarácii ľudských práv a normách a štandardoch medzinárodného práva.

http://www.un.org/en/newtechnologies/images/pdf/SGs-Strategy-on-New-Technologies.pdf

(13)  Pozri stanovisko EHSV k oznámeniu Komisie o akčnom pláne pre finančné technológie (Fin Tech). Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 61.

13

(14)  COP 21: Konferencia OSN o zmene klímy 2015.

14

(15)  Pozri najmä hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Charta základných práv EÚ a pracovné normy MOP.

15

(16)  Pozri Odporúčanie Rady OECD o spoločných prístupoch k štátom podporovaným vývozným úverom a environmentálnej a sociálnej hĺbkovej analýze.

16

Odporúčanie Rady OECD o spoločných prístupoch k štátom podporovaným vývozným úverom a environmentálnej a sociálnej hĺbkovej analýze

(17)  Ako sú uvedené v smernici 2003/87/ES, príloha 1 – zmenená smernicou 2009/29.

17

(18)  Nariadenie o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

18

(19)  Pozri stanovisko EHSV na tému Spotrebiteľské finančné služby (Ú. v. EÚ C 434, 15.12.2017, s. 51).

19

Spotrebiteľské finančné služby

(20)  Založené na kľúčových zásadách pre porovnávacie nástroje (Key principles for comparison tools).

20

Key principles for comparison tools

(21)  Koncom roka 2016 presiahli aktíva v kapitalizačných dôchodkových fondoch a súkromných dôchodkových systémoch v rámci OECD sumu 38 biliónov USD.

21

(22)  Pozri stanovisko EHSV na tému Povinnosti inštitucionálnych investorov a správcov aktív týkajúce sa udržateľnosti, bod 3.8. (Pozri stranu 97 tohto úradného vestníka).

22

Povinnosti inštitucionálnych investorov a správcov aktív týkajúce sa udržateľnosti

(23)  Pozri Stanovisko EHSV na tému Dobudovanie bankovej únie (Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 46).

23

Dobudovanie bankovej únie

(24)  http://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20180529IPR04517/meps-back-resolution-on-sustainable-finance.

24

(25)  Položky finančného výkazu sú významné vtedy, ak by mohli ovplyvniť ekonomické rozhodnutia užívateľov. Zásada významnosti je všeobecne akceptovanou účtovnou zásadou, na základe ktorej musia podniky zverejniť všetky tieto informácie. https://www.business-case-analysis.com/materiality-concept.html.

25

(26)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2016-0381+0+DOC+XML+V0//SK.

26

(27)  Pozri Methodology for Assessing Implementation of the IOSCO Objectives and Principles of Securities Regulation.

27

Methodology for Assessing Implementation of the IOSCO Objectives and Principles of Securities Regulation

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/83

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza

[COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD)]

(2019/C 62/13)

| Spravodajca: | Stefano MALLIA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefano MALLIA

| Konzultácia | Európsky parlament, 11.6. 2018
  Európska rada 19. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 177, článok 304 a článok 322 ods. 1 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 111/0/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11.6. 2018

Európska rada 19. 6. 2018

Právny základ

článok 177, článok 304 a článok 322 ods. 1 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

111/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Politika súdržnosti je jednou z najkonkrétnejších politík EÚ s priamym vplyvom na každodenný život občanov. EHSV preto rozhodne odmieta návrh Komisie na zníženie rozpočtu EÚ o 10 % v reálnom vyjadrení. EHSV v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby našli riešenia, ktoré by umožnili zachovať rozpočet na rovnakej úrovni ako v programovom období 2014 – 2020 a v hodnotách z roku 2020. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že je potrebná jasná politická stratégia, ktorá by bola zosúladená s medzinárodnými záväzkami EÚ. EHSV nalieha na Komisiu, aby obnovila stratégiu Európa 2020 a zosúladila priority nového nariadenia o spoločných ustanoveniach s touto novou stratégiou. EHSV odporúča, aby Komisia do ustanovení týkajúcich sa politiky súdržnosti účinne začleňovala ciele trvalo udržateľného rozvoja tým, že sa dostanú horizontálne do všetkých priorít fondov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že hospodárske okolnosti uvedené v nariadení o spoločných ustanoveniach (makroekonomická podmienenosť, znížená miera spolufinancovania atď.) by vytvorili príliš rigidné prostredie a mohli ohroziť investície. EHSV preto:






  — | odmieta makroekonomickú podmienenosť, keďže sankcionuje regióny a občanov, ktorí nenesú vinu za makroekonomické rozhodnutia prijaté na národnej alebo európskej úrovni, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

odmieta makroekonomickú podmienenosť, keďže sankcionuje regióny a občanov, ktorí nenesú vinu za makroekonomické rozhodnutia prijaté na národnej alebo európskej úrovni,

| — | vyzýva Komisiu, aby zachovala pravidlo zrušenia viazanosti „n + 3“, |
| --- | --- |

—

vyzýva Komisiu, aby zachovala pravidlo zrušenia viazanosti „n + 3“,

| — | žiada Komisiu, aby zvážila možnosť zvýšenia miery spolufinancovania. |
| --- | --- |

—

žiada Komisiu, aby zvážila možnosť zvýšenia miery spolufinancovania.

| 1.4. | EHSV vysoko oceňuje úsilie o zjednodušenie, flexibilitu a účinnosť, pretože ide o krok správnym smerom. Je však poľutovaniahodné, že nové predpisy nie sú jediným súborom pravidiel. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV považuje pravidlá týkajúce sa tematickej koncentrácie za príliš prísne. EHSV navrhuje, aby voľba jedného z politických cieľov prináležala členským štátom. V tejto súvislosti EHSV nabáda členské štáty, aby zohľadnili cieľ politiky 5, pretože môže zaručiť najprimeranejšie riešenie pre ich konkrétne problémy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča Komisii, aby vypracovala požadované nástroje, ktoré umožnia oblastiam so štrukturálnymi a trvalými znevýhodneniami (ostrovy, horské oblasti atď. (1)) účinne reagovať ich osobitné a zložité problémy. Nemôže to zostať vo výlučnej právomoci národných orgánov. EHSV takisto odporúča, aby sa na projekty vykonávané v týchto oblastiach vzťahovala vyššia miera spolufinancovania. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča nájsť ad hoc riešenia s cieľom riešiť situáciu v týchto krajinách alebo regiónoch, ktoré boli na obdobie rokov 2007 – 2013 klasifikované ako konvergenčné a v období rokov 2014 – 2020 využívali 80 % mieru spolufinancovania, a ktoré budú teraz, v období rokov 2021 – 2027, klasifikované ako prechodné regióny s možnosťou využitia len 55 % miery spolufinancovania. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že Komisia by mala ďalej posilniť synergie tým, že nájde spôsob ako opätovne začleniť Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka do súboru pravidiel a posilní väzby s Európskym sociálnym fondom plus (ESF+). EHSV tiež podporuje väčšiu integráciu s inými programami a nástrojmi financovania a medzi nimi navzájom (Horizont 2020, InvestEU atď.). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | Tieto väzby by sa mali tiež prejaviť pri programovaní fondov. EHSV vyzýva členské štáty, aby pripravovali a vykonávali programy financované z viacerých fondov, ktoré k riešeniu problémov pristupujú integrovaným spôsobom. EHSV sa nazdáva, že táto integrácia by sa mala prejaviť aj pri územnej spolupráci: primerané väzby medzi vidieckymi a mestskými oblasťami, medzi mestskými a prímestskými oblasťami atď., t. j. je nevyhnutné zaujať miestne orientovaný prístup. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.9. | Vykonávanie „na viacerých úrovniach a s viacerými aktérmi“ so zapojením hospodárskych a sociálnych partnerov do procesu rozhodovania a vykonávania je jednou z najdôležitejších podmienok úspechu politiky súdržnosti. Pokiaľ ide o kódex správania, EHSV berie na vedomie nespokojnosť európskych sociálnych partnerov a žiada jeho preskúmanie a aktualizáciu na základe priamej konzultácie s nimi. EHSV okrem toho požaduje, aby bol kódex záväzný. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV nesúhlasí s tým, aby sa z nového nariadenia o spoločných ustanoveniach vypustili zásady podpory rovnosti mužov a žien, nediskriminácie, prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, ako aj trvalo udržateľného rozvoja. Preto dôrazne odporúča, aby sa do nového nariadenia o všeobecných ustanoveniach doplnil článok 7 zo súčasného nariadenia o spoločných ustanoveniach na roky 2014 – 2020 a aby bola táto zásada priamo zapracovaná aj do znenia navrhovaného nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohéznom fonde. Okrem toho EHSV navrhuje, aby sa do článku 67 (Výber operácií riadiacim orgánom) navrhovaného nariadenia o spoločných ustanoveniach zahrnula aj prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že v tejto súvislosti má kľúčový význam účinnejšie celkové úsilie v oblasti komunikácie. Často sa stáva, že projekty financuje EÚ, avšak občania o tejto skutočnosti vedia len málo alebo nie sú informovaní vôbec. EHSV preto žiada Komisiu, aby zaviedla účinnejšiu informačnú stratégiu zameranú na občanov a rôzne kategórie príjemcov. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | EHSV vyjadruje hlboké poľutovanie nad tým, že rozpočet politiky súdržnosti sa znížil o 10 % v reálnom vyjadrení. EHSV v tejto súvislosti dôrazne odmieta navrhované zníženie rozpočtu EÚ a navrhuje, aby členské štáty našli riešenia, ktoré umožnia zachovať tento rozpočet na terajšej úrovni hodnôt na rok 2020. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Politika súdržnosti je jednou z najdôležitejších prvkov pri zbližovaní občanov s víziou európskej integrácie. Predstavuje jasnú pridanú hodnotu, pokiaľ ide o tvorbu pracovných miest, udržateľný rast a modernú infraštruktúru, prekonávanie štrukturálnych prekážok, podporu ľudského kapitálu a zlepšovanie kvality života občanov. Z tohto dôvodu EHSV jednoznačne víta skutočnosť, že na financovanie sú oprávnené všetky regióny. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Politika súdržnosti EÚ musí byť neoddeliteľnou súčasťou európskej investičnej stratégie, musí mať silný územný prístup a jej cieľom musí byť dať každému regiónu k dispozícii potrebné nástroje na zlepšenie konkurencieschopnosti. Musí to viesť k hospodárskej a štrukturálnej transformácii, ktorá zabezpečí odolnú základňu v každom regióne opierajúcu sa o jeho silné stránky (2). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | EHSV berie na vedomie, že nový prístup založený ešte stále na troch kategóriách (menej rozvinuté, prechodné a rozvinutejšie regióny), je viac prispôsobený individuálnym potrebám. Hoci metóda prideľovania finančných prostriedkov aj naďalej vychádza vo veľkej miere z HDP na obyvateľa, boli pridané nové kritériá (nezamestnanosť mladých ľudí, nízka úroveň vzdelania, zmena klímy a prijímanie a integrácia migrantov). EHSV sa nazdáva, že to lepšie odráža realitu na mieste, hoci podľa posúdenia vplyvu, ktoré si vyžiadal výbor pre kontrolu regulácie (3), má EHSV pocit, že sú potrebné ďalšie kroky, aby sa tento prístup doladil. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV vyjadruje hlboké znepokojenie nad návrhom Komisie na zníženie miery spolufinancovania a dôsledkami tohto kroku na motiváciu príjemcov za nepriaznivejších finančných okolností. Zahrnutie DPH ako oprávneného výdavku je vítané, hoci podobný prvok už existuje v súčasnom období. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Je potrebné poukázať na situácie, keď štáty alebo regióny, ktoré sú na obdobie rokov 2007 – 2013 klasifikované ako konvergenčné a využívajú 80 % mieru spolufinancovania v období rokov 2014 – 2020, budú teraz v období rokov 2021 – 2027 klasifikované ako prechodné regióny s možnosťou využitia 55 % miery spolufinancovania, čo pre ne bude znamenať výrazný pokles miery spolufinancovania. EHSV sa domnieva, že týmto prípadom sa treba venovať osobitne. Okrem toho je potrebné uviesť, že pri projektoch so súkromným financovaním získajú príjemcovia len spolufinancovanie verejného prvku. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prioritou EÚ vo vzťahu k najvzdialenejším regiónom musí byť posilnenie väzieb, ktoré ich spájajú s európskym kontinentom, a pocitu príslušnosti občanov k európskemu projektu (4). EHSV víta skutočnosť, že najvzdialenejšie regióny budú môcť aj naďalej využívať osobitnú podporu EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad tým, že politika súdržnosti stále neponúka komplexné riešenia pre problémy špecifických území uvedených v článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (5). Zo štúdií vyplýva, že ústredné orgány sa nie vždy venujú špecifickým oblastiach uvedeným v článku 174. EHSV sa preto domnieva, že Komisia by mala podporovať zapojenie regionálnych a miestnych zainteresovaných strán do spôsobu, akým členské štáty pristupujú k špecifickým územiam, pričom treba rešpektovať inštitucionálne a právne rámce na daných územiach. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné zásady

| 3.1. | EHSV nesúhlasí s tým, že sa z nového nariadenia o spoločných ustanoveniach vypustili zásady podpory rovnosti mužov a žien, nediskriminácie, dostupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím, ako aj trvalo udržateľného rozvoja. V rámci európskeho acquis sa k týmto zásadám pri programovaní a implementácii fondov (článok 7 súčasného nariadenia o spoločných ustanoveniach a článok 16 nariadenia o spoločných ustanoveniach na roky 2007 – 2013) rozvinul prierezový prístup. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Preto dôrazne odporúča, aby sa do nového všeobecného nariadenia (VN) doplnil článok 7 zo súčasného VN na roky 2014 – 2020 a aby bola táto zásada priamo zapracovaná aj do znenia navrhovaného nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde. Okrem toho EHSV navrhuje, aby sa do článku 67 (Výber operácií riadiacim orgánom) navrhovaného nariadenia o spoločných ustanoveniach zahrnula aj prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | Keďže EÚ je zmluvnou stranou Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), EHSV zastáva názor, že UNCRPD by mal byť súčasťou právneho základu navrhovaného nariadenia o spoločných ustanoveniach. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV je pevne presvedčený, že skutočné partnerstvo na všetkých úrovniach s hospodárskymi a sociálnymi partnermi a so zainteresovanými stranami z organizovanej občianskej spoločnosti pri vypracúvaní, vykonávaní a hodnotení ex post programov a projektov v rámci politiky súdržnosti EÚ zvyšuje ich kvalitu a účinné vykonávanie. Pokiaľ ide o kódex správania, EKSV dôrazne podporuje iniciatívu Komisie a súhlasí s navrhnutými odporúčaniami (článok 6) (6). EHSV konštatuje, že návrh Komisie bude možno potrebné doladiť, aby sa riešili osobitné problémy sektorov (najmä vnútroštátne bezpečnostné výzvy), ktorými sa zaoberajú programy v oblasti migrácie a bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV je presvedčený, že partnerstvo medzi správnymi orgánmi a hospodárskymi a sociálnymi partnermi na európskej, národnej a regionálnej úrovni v podobe riadenia na viacerých úrovniach a s viacerými aktérmi je jedným z najdôležitejších kritérií úspechu politiky súdržnosti. Musí byť základnou podmienkou uzatvárania dohôd o partnerstve a poskytovania prostriedkov z európskych fondov. EHSV víta novú záväznú formuláciu a osobitne žiada zákonodarcu, aby zachoval súčasné znenie „zapoja“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pokiaľ ide o kódex správania, EHSV vzal na vedomie nespokojnosť európskych sociálnych partnerov a žiada jeho preskúmanie a aktualizáciu na základe priamej konzultácie s nimi. EHSV požaduje, aby bol kódex záväzný. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | S cieľom posilniť zručnosti a účinnosť partnerstva EHSV žiada, aby boli pre partnerov uvedených v článku 6 zavedené opatrenia v oblasti budovania kapacít a technickej pomoci. EHSV by tiež uvítal zavedenie mechanizmu každoročných konzultácií s príslušnými partnermi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV súhlasí s tým, že každý člen monitorovacích výborov má mať hlasovacie právo. V záujme zabezpečenia spravodlivej rovnováhy v rozhodovacom procese by váha hlasov mala byť 50 % pre orgány verejnej správy a orgány určené v článku 6 ods. 1 písm. a) a 50 % pre hospodárske a sociálne subjekty uvedené v písm. b) a c). EHSV pripomína, že tento návrh bude možno potrebné doladiť, aby sa mohli riešiť citlivé záležitosti, ako sú otázky národnej bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Zjednodušenie

| 4.1. | EHSV považuje za mimoriadne dôležité podstatne znížiť zbytočnú administratívnu záťaž pre prijímateľov a zachovať pritom vysoký stupeň uistenia zákonnosti a riadnosti. EHSV uznáva a víta skutočnosť, že v návrhu Komisie sa riešia viaceré otázky týkajúce sa zjednodušenia. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV navrhuje systematické uplatňovanie zásady „jedenkrát a dosť“ iniciatívy Small Business Act, čím sa zabezpečí, aby projektoví manažéri odovzdávali administratívne, audítorské a kontrolné formality iba raz priamemu príslušnému riadiacemu orgánu, ktorý bude zodpovedný za ich odovzdanie vnútroštátnym a európskym riadiacim orgánom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV takisto odporúča, aby sa pre veľmi malé projekty zaviedol zjednodušený systém kontroly/auditu de minimis: ak priamy riadiaci orgán zistí a konštatuje, že sa dosiahli očakávané výsledky, nebudú sa vyžadovať žiadne ďalšie kontroly alebo audity. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Je prehnané označovať nariadenie o spoločných ustanoveniach za jednotný súbor pravidiel. Hoci zahŕňa sedem fondov, vzhľadom na značný počet „výnimiek z pravidiel“ mu chýba konzistentnosť: napríklad ustanovenia pre Európsky námorný a rybársky fond, Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza sa často odlišujú. V súlade so závermi skupiny na vysokej úrovni pre zjednodušenie po roku 2020 (7) si EHSV myslí, že regulačný balík by mal byť oveľa jednoduchší a mal by zabrániť mikromanažovaniu fondov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV berie na vedomie začlenenie nových finančných prostriedkov vyčlenených na riešenie migračnej krízy a bezpečnostných otázok (8) v rámci nariadenia o spoločných ustanoveniach, avšak vyjadruje veľké poľutovanie nad tým, že Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka nie je súčasťou súboru pravidiel a že vzťahy s ESF+ sú slabšie než s jeho predchodcom. EHSV žiada Komisiu, aby svoje rozhodnutie prehodnotila. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV súhlasí s tým, že v snahe zabrániť zhoršovaniu kríz by sa mali prioritne pozastavovať záväzky a nie platby. Platby sa musia pozastaviť len vtedy, keď sú potrebné okamžité opatrenia a v prípade závažného nedodržiavania predpisov. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Flexibilita

| 5.1. | Na to, aby sa uľahčilo zakladanie podnikov a rast, musí EÚ podporovať reformy zamerané na priaznivé investičné prostredie, v ktorom môžu podniky rásť, a zlepšiť rámcové podmienky pre podnikanie. Treba využívať kohézne fondy na zabezpečenie lepších podmienok pre rast začínajúcich podnikov a mladých inovačných MSP a uľahčiť preberania rodinných podnikov. V tejto súvislosti sa EHSV nazdáva, že politika súdržnosti musí poskytovať stabilný, avšak flexibilný rámec (9). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pokiaľ ide o povinné prevody na Nástroj na prepájanie Európy (NPE), EHSV konštatuje, že celková suma prostriedkov, ktoré majú byť prevedené, zostáva na rovnakej úrovni ako v súčasnosti, a to aj napriek 10 % zníženiu celkového objemu finančných prostriedkov. Percentuálny podiel celkových prevádzaných finančných prostriedkov by bol preto v skutočnosti vyšší než je v súčasnom programovom období. EHSV súhlasí s celkovým prístupom, pokiaľ celkový rozpočet politiky súdržnosti zostane na úrovni rozpočtu na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Okrem toho je v súčasnosti 100 % finančných prostriedkov prevádzaných na NPE účelovo viazaných pre každý členský štát. Podľa návrhu na nové obdobie bude pre každý členský štát účelovo viazaných len 70 %, pričom zvyšných 30 % bude určených na projekty podľa výberu Komisie. EHSV rozhodne odmieta tento navrhovaný prístup. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV víta skutočnosť, že už nebudú existovať špecifické pravidlá pre investície vytvárajúce príjem. EHSV rovnako konštatuje, že nebude existovať žiadny proces týkajúci sa veľkých projektov (namiesto toho bude strategické projekty sledovať monitorovací výbor). Aj keď toto samo osebe predstavuje vítaný vývoj, EHSV má obavy, pokiaľ ide o zaručenie opodstatnenosti veľkých projektov. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV takisto víta možnosť prispôsobovať programové ciele a zdroje na základe meniacich sa okolností, čo by v prípade prírodnej katastrofy umožnilo uvoľniť finančné prostriedky EÚ od prvého dňa (10). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV súhlasí s tým, že samotné granty nedokážu zaplniť výrazné investičné medzery. Môžu ich účinne dopĺňať finančné nástroje, ktoré majú pákový efekt a sú bližšie k trhu. EHSV preto víta zjednodušenie kombinovania grantov s finančnými nástrojmi, ako aj skutočnosť, že nový rámec zahŕňa tiež osobitné ustanovenia zamerané na prilákanie väčšieho objemu súkromného kapitálu. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV podporuje skutočnosť, že technická pomoc členských štátov sa zjednodušila a konštatuje, že by to malo byť tiež v prospech partnerov uvedených v článku 6. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Účinnosť

| 6.1. | EHSV ľutuje, že Komisia nerozbehla participatívny proces, na základe ktorého by sa vytvorila zastrešujúca a integrovaná stratégia pre trvalo udržateľnú Európu v roku 2030 a po ňom. Je otázne, s akými prioritami Komisia navrhuje zosúladiť dohodu o partnerstve členských štátov a operačné programy. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV odporúča, aby Komisia zosúladila politiku súdržnosti s programom OSN do roku 2030, pričom jeho ciele trvalo udržateľného rozvoja by sa začlenili do hlavného textu nariadenia o spoločných ustanoveniach a vzťahovali by sa na všetky fondy. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV má obavy v súvislosti s novými pravidlami týkajúcimi sa tematickej koncentrácie. EHSV sa domnieva, že koncentrácia finančných prostriedkov na dve priority je príliš obmedzujúca. EHSV vyjadruje znepokojenie v súvislosti s univerzálnym prístupom, ktorý Komisia v tejto súvislosti zaujala. EHSV sa nazdáva, že tematická koncentrácia musí byť dostatočne flexibilná, aby priority financovania umožnili riešiť rôzne potreby v oblasti rozvoja na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV víta užšie prepojenie s európskym semestrom prostredníctvom odporúčaní pre jednotlivé krajiny (11). Odmieta však makroekonomickú podmienenosť, keďže sankcionuje regióny a občanov, ktorí nenesú vinu za makroekonomické rozhodnutia prijaté na vnútroštátnej alebo európskej úrovni (12). EHSV súhlasí s tým, že je tiež potrebné zabezpečiť úplnú komplementaritu a koordináciu s novým posilneným programom na podporu reforiem. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EHSV oceňuje posilnené synergie medzi určitými programami („známka excelentnosti“), pretože to môže prispieť k zjednodušenému prístupu k financovaniu, návrh však vo väčšine prípadov nie je dostatočne jasný (napr. či v prípade nástroja pre miestny rozvoj vedený komunitou možno štrukturálne fondy kombinovať s EPFRV). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Pokiaľ ide o pravidlá zrušenia viazanosti, EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že týmto návrhom sa mení súčasné pravidlo „n + 3“ na „n + 2“ a vyzýva Európsku komisiu, aby to prehodnotila. EHSV by uvítal, keby sa zohľadňovali potreby krajín, ktoré majú viac ťažkostí pri vykonávaní programov, a aby sa im ponúkla väčšia, a nie menšia flexibilita. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Okrem toho treba poznamenať, že v počiatočnej fáze programového obdobia 2021 – 2027 by sa administratívna kapacita, najmä pokiaľ ide o menšie členské štáty a regióny, mohla dostať pod veľký tlak. Treba to vnímať v súvislosti so skutočnosťou, že zatiaľ čo členské štáty sú ešte v záverečnej fáze súčasného programového obdobia, budú pod tlakom, aby začali vykonávať posledné dva roky nového programového obdobia (vzhľadom na prístup 5 + 2), pričom sa bude uplatňovať pravidlo „n + 2“ a budú znížené zálohové platby. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Vzhľadom na skutočnosť, že malé podniky a mikropodniky a organizácie občianskej spoločnosti môžu mať ťažkosti využívať príležitosti, ktoré ponúkajú európske fondy vo všeobecnosti, EHSV žiada o podporu pre opatrenia na posilnenie ich prístupu k informáciám, poskytovanie poradenstva a mentorstva a posilnenie ich intervenčných kapacít. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Programovanie a vykonávanie

| 7.1. | EHSV víta skutočnosť, že sa navrhuje menej cieľov politiky, ktoré sa zdajú byť flexibilnejšie než tie predchádzajúce, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že nie sú začlenené do širšieho strategického kontextu. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | EHSV osobitne víta nový cieľ politiky „Európa bližšie k občanom“ (cieľ politiky 5). EHSV dúfa, že v súlade s jeho názvom (a požiadavkami stanovenými v článku 17 ods. 3 písm. g)) členské štáty vypracujú a budú vykonávať svoje programy v rámci tohto cieľa v úzkej spolupráci s občanmi, ako aj hospodárskymi a sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EHSV má obavy, pokiaľ ide o skutočnosť, že na začiatku sa má naprogramovať iba prvých päť rokov. EHSV si uvedomuje výhody tohto prístupu, obáva sa však, že sa to môže stať veľkou administratívnou záťažou pre orgány, ktorým hrozí nesplnenie pravidiel pre zrušenie viazanosti prostriedkov. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Zjednodušenie programových dokumentoch (dohoda o partnerstve, operačné programy) je vítané. EHSV súhlasí najmä so zjednodušením dohody o partnerstve a domnieva sa, že by sa mala stať strategickým dokumentom na vyššej úrovni. Je preto dôležité vyvinúť úsilie na zabezpečenie toho, aby programy členských štátov zostali v súlade s prioritami EÚ a vo vzájomnej synergii. EHSV tiež víta zjednodušenie delegovaných aktov. S cieľom zabrániť riziku nadmernej regulácie zo strany riadiacich orgánov EHSV žiada Komisiu, aby do vypracúvania delegovaných aktov zapojila európske hospodárske a sociálne subjekty. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EHSV považuje za dôležité, aby sa navrhli jednoduché riešenia, ktoré by prepojili rôzne iniciatívy súvisiace s politikou súdržnosti (stratégie a programy) na rôznych územných úrovniach, a to tak horizontálne (napr. makroregionálne stratégie s nadnárodnými programami), ako aj vertikálne (medzi jednotlivými územnými úrovňami). Z tohto dôvodu EHSV víta článok 17 a nabáda Komisiu, aby pokračovala vo svojej činnosti v tomto smere. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Viac ako polovica svetového obyvateľstva dnes žije v mestách a tento počet sa do roku 2050 zvýši na 70 % (13). EHSV preto víta zvýšené účelové viazanie prostriedkov EFRR na integrovaný udržateľný rozvoj miest, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa to nevzťahuje aj na ESF+. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EHSV je presvedčený, že založenie územného rozvoja na integrovaných územných stratégiách predstavuje správny prístup, ktorý miestnej úrovni umožňuje identifikovať svoje možnosti a potreby a vykonať kroky v partnerstve so všetkými miestnymi subjektmi v snahe naplniť všetky zistené potreby. EHSV sa domnieva, že je to dobrý spôsob riadenia, ktorý by sa mal dôrazne podporovať a posilňovať. V tejto súvislosti víta EHSV skutočnosť, že do prípravy a vykonávania územných stratégií zapojení partneri v súlade s článkom 6/uvedení v článku 6. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | EHSV tiež víta nový „iný územný nástroj“, ako sa uvádza v článku 22 písm. c), pretože tento nástroj môže pomôcť určiť a využívať individualizované a lokálne prispôsobené riešenia, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že jeho použitie je obmedzené na cieľ politiky 5. Takýto nástroj by mal byť dostupný pre všetky ciele politiky. Vzhľadom na to, že vysvetlenia týkajúce sa tohto nového nástroja sú pomerne nejasné, EHSV odporúča Komisii ďalej ho rozpracovať, aby tak členské štáty mohli byť vyzývané na využívanie tejto možnosti v plnej miere. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EHSV je presvedčený, že na to, aby sa lepšie zohľadnila realita a zabezpečilo zastúpenie miestnych záujmov v opatreniach novej Európskej mestskej iniciatívy, je potrebné významne zapojiť do riadiaceho mechanizmu občiansku spoločnosť, ktorá v ňom musí mať silné zastúpenie. EHSV dôrazne podporuje vytvorenie takéhoto mechanizmu riadenia na európskej úrovni so zapojením príslušných subjektov občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | EHSV je presvedčený, že finančné prostriedky v rámci politiky súdržnosti sú z pohľadu občanov a hospodárskych a sociálnych subjektov najviditeľnejšie. Podporované kroky predstavujú jeden z najlepších spôsobov ako čeliť euroskepticizmu a protieurópskym hnutiam. Je preto potrebné zabezpečiť priame a ľahko dostupné informácie zamerané na príslušnú odbornú činnosť dotknutých osôb, napríklad usmernenia týkajúce sa osvedčených postupov. EHSV vyzýva Komisiu, aby vypracovala strategický komunikačný plán v spolupráci so všetkými príslušnými partnermi. |
| --- | --- |

7.10.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Článok 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

1

(2)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/position_papers/ecofin/2017-06-09_eu_cohesion_policy.pdf.

2

(3)  SEC(2018) 268.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 161, 6.6.2013, s. 52.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 209, 30.6.2017, s. 9.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 44, 15.2.2013, s. 23.

6

(7)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/newsroom/pdf/simplification_proposals.pdf.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 75, 10.3.2017, s. 63.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 1.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 38.

10

(11)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-02-17-362-en-n.pdf a https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/qe-01-14-110-en-c.pdf.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 30.

12

(13)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/world-urbanization-prospects-2014.html.

13

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/90

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde

[COM(2018) 372 final — 2018/0197 (COD)]

(2019/C 62/14)

| Spravodajca: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Ester VITALE |

Spravodajca:

Ioannis VARDAKASTANIS

Pomocná spravodajkyňa:

Ester VITALE

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 6. 2018
  Európska rada, 19. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 177, 178, 304 a 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 138/0/1 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 6. 2018

Európska rada, 19. 6. 2018

Právny základ

články 177, 178, 304 a 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

138/0/1

EHSV sa v tomto stanovisku zaoberá návrhom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (1) o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde na roky 2021 – 2027, ktorý Európska komisia predložila 29. mája 2018. Stanovisko zahŕňa aj niekoľko stručných pripomienok k niektorým ustanoveniam nariadenia o spoločných ustanoveniach (ďalej len „všeobecné nariadenie“ – VN) (2), ktoré sa priamo týkajú dôležitých aspektov z hľadiska štruktúry, obsahu, prepojenia a ďalšej implementácie Európskeho fonde regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu.

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV potvrdzuje, že je pevne odhodlaný podporovať politiku súdržnosti a plne presvedčený o jej význame. Považuje ju za hlavný nástroj, ktorý môže priblížiť EÚ k jej občanom a pomôcť zmenšiť rozdiely medzi regiónmi EÚ a nerovnosti medzi občanmi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hoci EHSV pozná odôvodnenie Komisie, absolútne nesúhlasí so škrtmi v politike súdržnosti vo všeobecnosti, a najmä zo znížením prostriedkov EFRR o 12 % a Kohézneho fondu o 46 %. Žiada preto Európsku komisiu, Európsky parlament a Radu o zvýšenie navrhovaného rozpočtu, aby sa zachoval aspoň taký istý objem prostriedkov, v stálych cenách, ako v súčasnom finančnom rámci. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zdôrazňuje, že zníženie európskej miery spolufinancovania bude sťažovať realizáciu projektov, najmä v prípade členských štátov s rozpočtovými problémami a samozrejme aj tých, ktoré najviac zasiahla kríza. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV žiada Komisiu o väčšiu pružnosť z hľadiská kritérií spolufinancovania, aby sa zohľadnila hospodárska a finančná situácia každého členského štátu a aby sa uplatnilo pravidlo, ktoré výbor odporučil vo viacerých svojich nedávnych stanoviskách, že pri plnení cieľov v oblasti deficitu stanovených v Pakte stability a rastu by sa nemali brať do úvahy investičné výdavky. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa nazdáva, že návrh Komisie znovu zaviesť pravidlo N+2 nie je podložený dôkazmi z praxe ani výsledkami analýzy uplatňovania pravidla N+3. Preto nesúhlasí s týmto návrhom a žiada Komisiu o zachovanie pravidla N+3 v novom programovom období. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV oceňuje návrh Komisie na zjednodušenie využívania fondov z hľadiska, štruktúry, administratívy a riadenia, čím sa zabezpečí jednoduchší a efektívnejší prístup k nim. Pri zjednodušovaní fondov by sa však nemali opomínať zásady a hodnoty, ktoré sú integrálnou súčasťou acquis EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV oceňuje skutočnosť, že návrhom Komisie sa zlepšuje viacúrovňová správa, keďže sa v ňom kladie dôraz na zdieľané riadenie, a posilňuje zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a iných zainteresovaných strán do procesu programovania, implementácie, hodnotenia a monitorovania využívania fondov. Na všetkých úrovniach správy by sa však mal plne rešpektovať európsky kódex správania pre partnerstvo, ktorý by sa mal doplniť o silné záruky a opatrenia, ktoré zabezpečia jeho dôsledné uplatňovanie. Dodržiavanie tohto kódexu by sa malo považovať za základnú podmienku. Zainteresované strany a organizácie občianskej spoločnosti tak budú mať väčšie možnosti na to, aby mohli zohrávať rozhodujúcu úlohu sprostredkovateľov a priblížiť projekty k ich konečným príjemcom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV upozorňuje, že na úrovni EÚ nie sú organizácie občianskej spoločnosti žiadnym štruktúrovaným spôsobom zapojené do monitorovania uplatňovania politiky súdržnosti. Preto rozhodne odporúča, aby Komisia vytvorila fórum európskej občianskej spoločnosti pre politiku súdržnosti, na ktorom by sa podieľali sociálni partneri, organizácie občianskej spoločnosti a ďalšie zainteresované strany, ktoré by každý rok počas celého programového obdobia 2021 – 2027 so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti konzultovali stav uplatňovania politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby Komisia skutočne zohľadnila ciele trvalo udržateľného rozvoja v politike súdržnosti prostredníctvom VN a nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde tým, že zaistí ich horizontálne začlenenie do všetkých priorít fondov, nielen v rámci opatrení v oblasti klímy. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV navrhuje poskytovať podporu riedko obývaným oblastiam, izolovaným oblastiam, malým ostrovom a horským regiónom v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a uplatňovať na ne rovnaké požiadavky tematickej koncentrácie, rozsah podpory a výhody a tiež rovnaké výnimky ako v prípade najvzdialenejších regiónov. Investičné stratégie by sa mali zameriavať na ciele makroregiónov a na územnú a cezhraničnú spoluprácu, najmä v snahe zaoberať sa komplexným javom, akým je migrácia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV odporúča zvýšiť rozpočet vyčlenený na európsku územnú spoluprácu/Interreg v novom programovom období, aby mohla účinne plniť svoje poslanie a ciele. EHSV takisto navrhuje poskytnúť EFRR dostatočnú podporu na uplatňovanie cezhraničného mechanizmu. Okrem toho sa EHSV domnieva, že investičné stratégie by sa mali nasmerovať na ciele makroregiónov a morských oblastí. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV žiada Komisiu, aby prihliadala aj na iné sociálne ukazovatele, nielen na hrubý národný dôchodok (HND) na obyvateľa, aby sa členské štáty mohli klasifikovať na základe požiadaviek tematickej koncentrácie, ktoré sa na ne vzťahujú. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV podporuje myšlienku tematickej koncentrácie, ale žiada Komisiu o vyvážené rozdelenie požiadaviek tematickej koncentrácie investícií medzi ciele politiky (CP), keďže prostriedky vyčlenené na CP 3 a CP 5 sa zdajú byť nedostatočné na uspokojenie sociálnoekonomických potrieb a na vytvorenie Európy, ktorá má bližšie k svojim občanom. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že v žiadnom z návrhov nariadení, ktoré Komisia predložila, nie je horizontálne zohľadnená požiadavka rovnosti, nediskriminácie a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím. Preto dôrazne odporúča, aby sa do nového všeobecného nariadenia (VN) doplnil článok 7 zo súčasného VN na roky 2014 – 2020 a aby bola táto zásada priamo zapracovaná aj do znenia navrhovaného nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde. EHSV takisto rozhodne odporúča zahrnúť prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím do článku 67 navrhovaného VN o výbere operácií. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV zdôrazňuje, že Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD) by mal byť takisto v plnom rozsahu zapracovaný do znenia navrhovaného nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde, ako aj do VN. Najmä dohovor UNCRPD by mal byť v plnej miere zahrnutý aj do právneho základu nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde a prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím by mala byť povinným kritériom oprávnenosti |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EHSV žiada Komisiu, aby zaistila, že výstavba alebo renovácia zariadení inštitucionálnej starostlivosti podporujúcich segregáciu budú vylúčené z rozsahu podpory poskytovanej v súlade s nariadením o EFRR a Kohéznom fonde. Namiesto toho treba podporovať sociálne začlenenie prostredníctvom prechodu z inštitucionálnej starostlivosti na starostlivosť komunitného charakteru. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV oceňuje zlepšenie koordinácie fondov, ako aj ich prepojenie s európskym semestrom a programami na podporu reforiem. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | EHSV sa domnieva, že začlenenie makroekonomických podmienok, o ktorých sa rozhoduje na národnej a európskej úrovni, spôsobí veľké prekážky regiónom, miestnym samosprávam, ďalším zainteresovaným stranám a občanom pri využívaní fondov, a preto ich EHSV úplne odmieta a žiada Komisiu, aby kritériá začlenenia prehodnotila. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV zastáva názor, že Európsky pilier sociálnych práv musí patriť medzi priority aj v politike súdržnosti, nielen v rámci Európskeho sociálneho fondu+ (ESF+). Preto rozhodne odporúča, aby sa na CP 4 vyčlenilo aspoň 10 % prostriedkov EFRR, a navrhuje vytvoriť regionálnu iniciatívu zameranú na sociálnu udržateľnosť a prístupnosť. |
| --- | --- |

1.19.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Tak ako v minulosti, EHSV aj dnes považuje politiku súdržnosti za jeden z hlavných pilierov na dosiahnutie európskej integrácie, a preto sa nazdáva, že v časoch neistoty a nárastu populizmu, nacionalizmu a euroskepticizmu, je politika súdržnosti skutočným spájajúcim procesom pre občanov v projekte EÚ. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV zdôrazňuje, že politika súdržnosti a jej finančné nástroje sa mohli využiť na to, aby sa európskym občanom ponúkla nová, pozitívna rétorika v súvislosti s projektom EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EHSV preto zdôrazňuje, že návrh Komisie nie je dostatočne politicky ambiciózny a to sa v praxi prejavilo znížením rozpočtových prostriedkov v návrhu VFR na roky 2021 – 2027 (v stálych cenách) o 12 % v prípade EFRR a o 46 % v prípade Kohézneho fondu v porovnaní s ich súčasnými rozpočtami. Tieto škrty sa navrhujú aj napriek tomu, že v dôvodovej správe Komisia uvádza, že „v mnohých krajinách predstavujú EFRR a Kohézny fond minimálne 50 % verejných investícií“. Budú mať preto negatívny dosah na krajiny, ktoré sa usilujú stabilizovať svoje hospodárstvo, keďže sa spamätávajú z dôsledkov krízy a ich občania sa snažia vyrovnať s úspornými opatreniami. V mnohých krajinách je miera chudoby a nerovnosti stále vysoká a v niektorých prípadoch stúpa, pričom existujú veľké rozdiely medzi jednotlivými krajinami, ako aj medzi regiónmi a rôznymi skupinami obyvateľstva a v rámci nich, a to najmä pokiaľ ide o sociálne ukazovatele týkajúce sa žien, Rómov, osôb so zdravotným postihnutím, seniorov atď. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Keďže EFRR a Kohézny fond majú pre hospodársky a sociálny rozvoj a súdržnosť európskych regiónov rozhodujúci význam, EHSV žiada, aby sa financovanie politík súdržnosti vo VFR na roky 2021 – 2027 zachovalo aspoň s rovnakými zdrojmi (v stálych cenách) ako v súčasnom finančnom rámci (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh Komisie znížiť mieru spolufinancovania pre tri kategórie (4) regiónov ohrozuje schopnosť získať a využívať prostriedky za rovnakých podmienok, najmä v prípade členských štátov s väčšími finančnými problémami a tých, ktoré najviac zasiahla kríza. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV podporuje snahu zjednodušiť politiku súdržnosti a oceňuje, že sa počet cieľov znížil z 11 na 5, pretože to umožní sústrediť prostriedky na prioritné otázky, akými sú konkurencieschopnosť podnikov a práva osôb. To, že pravidiel bude menej a že budú jasnejšie a stručnejšie, však neznamená, že nariadenie bude menej efektívne, pokiaľ ide o dosahovanie všeobecných a špecifických cieľov. Konkrétne by väčšie zjednodušenie nemalo znamenať, že sa z navrhovaného nariadenia vytratia horizontálne zásady, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou európskeho acquis. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zjednodušenie prostredníctvom zjednotenia fondov a uľahčenia prístupu prijímateľom, najmä vďaka väčšiemu spoliehaniu sa na riadenie, ktoré vykonávajú členské štáty, ako aj prostredníctvom rozsiahlejšieho využitia zjednodušeného vykazovania nákladov, je naliehavo potrebné na zvýšenie účinnosti investícií. Rozšírenie zásady jednotného auditu a väčšie spoliehanie sa na národné, regionálne a miestne orgány pomôžu tiež zefektívniť výdavky na technickú pomoc. EHSV takisto oceňuje posilnenie e-súdržnosti a výmeny údajov, keďže vďaka nim sa zvýši transparentnosť a efektívnosť EFRR a Kohézneho fondu. EHSV víta návrh Komisie posilniť spoluprácu medzi regiónmi prostredníctvom stratégie pre inteligentnú špecializáciu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EHSV sa domnieva, že európska územná spolupráca je dôležitý spôsob, ako podporovať konkrétne cezhraničné regióny, ktoré musia zvyčajne čeliť problémom s infraštruktúrou, poskytovaním verejných služieb, komunikáciou a dopravou, okrem iného aj v dôsledku svojich zemepisných a/alebo historických špecifík. Interreg by mal byť nástrojom na podporu hospodárskej a sociálnej konvergencie týchto regiónov, podoblastí a lokalít v praxi, a preto EHSV odporúča zvýšiť jeho rozpočet. EHSV takisto rozhodne odporúča, aby sa finančné prostriedky z EFRR poskytovali na podporu účinného fungovania a uplatňovania cezhraničného mechanizmu. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Hoci sa rovnosť, nediskriminácia a prístupnosť v preambule návrhu spomínajú, EHSV je pevne presvedčený, že by sa mali v plnom rozsahu zapracovať aj do samotného znenia nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde a mali by sa stať povinnými kritériami oprávnenosti na získanie prostriedkov z fondov a že prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím by sa mala zahrnúť do článku 67 navrhovaného VN o výbere operácií (5). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Klasifikácia regiónov sa stále určuje tzv. berlínskou metódou, to znamená, že o tom, aké požiadavky tematickej koncentrácie sa na daný región uplatnia, sa rozhoduje výlučne na základe hrubého národného dôchodku a obyvateľstva regiónu (6). Komisia sa však rozhodla doplniť metódu prideľovania prostriedkov o nové ukazovatele, ako je miera nezamestnanosti, čistá migrácia alebo emisie skleníkových plynov. Aj keď toto riešenie pomôže zlepšiť presnosť pri rozdeľovaní finančných prostriedkov so zreteľom na potreby regiónov, požiadavky tematickej koncentrácie by sa stále určovali na základe metódy klasifikácie, ktorá tieto nerovnosti nezohľadňuje. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.10.1. | Mnoho regiónov členských štátov v skupine 1 by preto mohlo dostať „správnu“ výšku podpory vzhľadom na nerovnosti, ktorým sú vystavené a ktoré presahujú HND, ale potom by sa museli vyrovnať s požiadavkami tematickej koncentrácie, ktoré by mohli obmedziť ich schopnosť tieto nerovnosti riešiť. Vysvetlenie uvedené v posúdení vplyvu – ako odpoveď na žiadosť výboru pre kontrolu regulácie (7) –, pokiaľ ide o odôvodnenie použitia berlínskej metódy, neobjasňuje, prečo neboli zohľadnené iné relevantné ukazovatele. EHSV preto žiada Komisiu, aby svoj prístup prehodnotila. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.11. | Riedko obývané oblasti v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a tiež izolované oblasti, akými sú malé ostrovy, predstavujú regióny, ktoré majú špecifické problémy s komunikáciou – vrátane prístupu na internet – a s dopravou. Okrem toho im väčšinou chýba sociálna infraštruktúra (zdravotníctvo, vzdelávanie atď.). Skutočnosť, že v týchto regiónoch je obyvateľstvo roztrúsené a nie je tu dosť pracovných príležitostí, má za následok alarmujúcu mieru starnutia a postupný nárast nákladov na poskytovanie verejných služieb, a preto je ťažšie rozvíjať tu programy na podporu zamestnanosti a prilákať sem podniky. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.11.1. | Podľa návrhu sa časť rozpočtu vyčleňuje na tieto regióny spolu s regiónmi klasifikovanými ako najvzdialenejšie regióny. Podľa klasifikácie však najvzdialenejšie regióny patria do skupiny 3, pričom sa nezohľadňujú špecifiká riedko obývaných oblastí, ale len HND na obyvateľa. EHSV sa domnieva, že na to, aby sa mohli vyriešiť problémy, ktorým čelia riedko obývané a izolované oblasti, je potrebný osobitný prístup s dostatočnými finančnými prostriedkami a správnymi požiadavkami tematickej koncentrácie, a preto by tieto regióny mali mať možnosť využívať rozsah podpory v rámci tematickej koncentrácie a výnimky, ktoré sa uplatňujú na najvzdialenejšie regióny |
| --- | --- |

2.11.1.

| 2.12. | EHSV oceňuje zlepšenie koordinácie siedmich fondov zdieľaného riadenia (väčšinu ustanovuje návrh VN), ktoré je odpoveďou na dôraznú požiadavku časti zainteresovaných strán. Pre EFRR a Kohézny fond je mimoriadne dôležité spojenie s navrhovaným Programom na podporu reforiem (8), keďže to umožní prepojiť uplatňovanie programov s odporúčaniami vyjadrenými v rámci európskeho semestra, ak sú sociálne udržateľné, a pomôže zlepšiť efektívnosť investícií. Toto spojenie by malo byť predmetom osobitných rokovaní medzi národnými a európskymi orgánmi s aktívnym zapojením sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EHSV uznáva význam spájania rôznych typov fondov a nástrojov s fondmi politiky súdržnosti, najmä s nástrojmi financovania, čím sa zabezpečí účinnejšie plnenie cieľov. Mobilizáciou súkromného kapitálu sa taktiež zabezpečí a znásobí pridaná hodnota investícií a zaistí širšie rozdelenie prínosov. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV oceňuje zlepšenie flexibility, pokiaľ ide o možnosť prispôsobiť fondy a programy budúcim eventualitám, ako navrhuje Komisia. Navrhované prepojenie medzi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a programovým obdobím a strednodobým preskúmaním je dôležité pre efektívnosť fondov. Malo by sa však pozorne dohliadať na to, aby zmeny neboli príliš časté, keďže môžu narušiť charakter programu. Okrem toho návrh ponechať prostriedky nenaplánované, kým nezačnú plynúť posledné dva roky, pravdepodobne z časových dôvodov sťaží ich použitie. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | EHSV uznáva, že v navrhovanom VFR na roky 2021 – 2027 Komisia navrhuje zvýšiť percentuálny podiel prostriedkov pridelených na ciele v oblasti klímy v porovnaní s VFR na roky 2014 – 2020, pričom z EFRR sa má na ne vynaložiť 30 % a z Kohézneho fondu 37 %. Keďže tieto ciele majú rozhodujúci význam a oba fondy byť môžu byť v tomto smere účinné, EHSV sa domnieva, že by sa malo uvažovať o zvýšení. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Komisia zdôvodňuje navrhované výdavky na klimatické ciele tým, že prihliada na ciele trvalo udržateľného rozvoja. EHSV sa domnieva, že Komisia by mala zvážiť, či by sa navrhované nariadenie a jeho päť priorít z hľadiska programovania a implementácie fondov nemali v širšej miere zosúladiť s týmito cieľmi. Aby sa to mohlo uskutočniť, malo by sa zabezpečiť, že sociálne a hospodárske aspekty cieľov trvalo udržateľného rozvoja budú takisto v nariadení zohľadnené. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Komisia predostiera model viacúrovňového riadenia, v ktorom sa kladie dôraz na zdieľané riadenie programov, t. j. riadia ich spoločne Komisia a členské štáty, ktoré majú odteraz priamejšiu zodpovednosť. Rozdelenie zodpovednosti je taktiež jasnejšie a príspevok regionálnych a miestnych orgánov a sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti (9) je väčší. Treba však zaviesť silné záruky a osobitné opatrenia, ktoré zaistia sociálnym partnerom a organizáciám občianskej spoločnosti väčšie možnosti na to, aby mohli zohrávať dôležitú úlohu sprostredkovateľov, účinnejšie rozvíjať projekty a priblížiť ich ku konečným príjemcom. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | EHSV zdôrazňuje, že monitorovanie politiky súdržnosti na úrovni EÚ si vyžaduje väčšie partnerstvo, účasť a zapojenie organizácií občianskej spoločnosti a ďalších zainteresovaných strán. EHSV sa totiž domnieva, že by mohol veľmi proaktívne, inkluzívne a účinne pomôcť vyplniť túto medzeru na úrovni EÚ. EHSV preto navrhuje vytvoriť fórum európskej občianskej spoločnosti pre politiku súdržnosti, ktoré by monitorovalo politiku súdržnosti, a je pripravený maximálne uľahčiť jeho fungovanie. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EHSV oceňuje, že sa Komisia rozhodla pozmeniť tradičný prístup k technickej pomoci a odstránila prioritný cieľ, ktorým sa táto podpora riadila. Namiesto toho Komisia navrhuje, aby sa výdavky na technickú pomoc pokryli všeobecnou paušálnou sadzbou 2,5 % z každého programu, ktorá by predstavovala 100 % investícií. Okrem uplatňovania sadzby 2,5 % sa v prípade potreby môžu spolufinancovať aj ďalšie investície realizované pod hlavičkou technickej pomoci. EHSV oceňuje tento zjednodušený prístup. Okrem dôrazu na zásadu proporcionality, zlepšenia flexibility a riadenia v partnerstve, sa Komisia rozhodla, že neobmedzí výšku alokácie určenej na inštitucionálne kapacity partnerov vrátane organizácií zastupujúcich občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | EHSV nesúhlasí s návrhom zmeniť pravidlo N+3 na N+2 a žiada Komisiu, aby to prehodnotila. Prístup k flexibilite by za týchto podmienok mal byť viac zameraný na potreby krajín, regiónov, podoblastí, miestnych spoločenstiev a zainteresovaných strán, ktoré majú s uplatňovaním programov najväčšie ťažkosti, a proces implementácie by sa mal prispôsobiť schopnostiam jednotlivých členských štátov a ich špecifickej situácii. Znovuzavedenie pravidla N+2 si tiež vyžaduje vyššiu efektívnosť programovania a implementácie, keďže na certifikáciu platieb je k dispozícii o rok menej. |
| --- | --- |

2.20.

3.   Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že špecifické ciele pre EFRR a Kohézny fond (článok 2) by mali zahŕňať oblasti, ako je sociálne hospodárstvo a prístupnosť infraštruktúry a služieb pre všetkých občanov EÚ, a že by sa v nich mali explicitne uviesť riedko obývané oblasti a ostrovy v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV sa domnieva, že prílohy I a II by sa mali zrevidovať, aby sa spomínané oblasti premietli do spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov, ako aj do základného súboru ukazovateľov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV uznáva, že CP 1 a CP 2 sú ciele politiky s vysokou pridanou hodnotou, upozorňuje však, že keby sa vo všetkých troch skupinách regiónov vyčlenil na tieto dve oblasti veľmi vysoký percentuálny podiel, oslabilo by to schopnosť EFRR a Kohézneho fondu účinne plniť CP 3 až 5. Preto žiada Komisiu, aby prehodnotila požiadavky tematickej koncentrácie (článok 3 ods. 4) s cieľom usilovať sa vyváženým spôsobom vyrovnať nerovnosti vrátane chudoby a diskriminácie, čo je potrebné na dosiahnutie inkluzívneho rastu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV zdôrazňuje, že rozvoj miest je úzko spojený s modernizáciou a inováciou miestnej infraštruktúry a služieb, a preto oceňuje, že do EFRR bola zahrnutá Európska mestská iniciatíva súvisiaca s mestskou agendou EÚ. EHSV však rozhodne odporúča Komisii zvýšiť finančnú podporu pre túto iniciatívu a dať jej prierezový charakter, aby zahŕňala všetky tri piliere Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, napríklad s cieľom vytvárať inteligentné a prístupné mestá. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV víta začlenenie horizontálnej základnej podmienky 4, podľa ktorej sú na uplatňovanie UNCRPD potrebné národné rámce. Napriek tomu konštatuje: |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Keďže EÚ je zmluvnou stranou UNCRPD, a preto je pre ňu povinné uplatňovať tento dohovor, mal by byť UNCRPD súčasťou právneho základu navrhovaného nariadenia o EFRR a Kohéznom fonde. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím vrátane prístupnosti tovaru, služieb a infraštruktúry by mala byť zahrnutá do rozsahu pôsobnosti navrhovaného nariadenia a stanovená ako povinné kritérium financovania projektov v každom sektore, ktorého sa to týka. EHSV preto rozhodne odporúča, aby sa do znenia normatívnej časti nariadenia zapracoval tento text z jeho odôvodnenia 5 „Členské štáty by mali dodržiavať aj povinnosti vyplývajúce z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečiť prístupnosť v súlade s jeho článkom 9 a v súlade s právom Únie, ktorým sa harmonizujú požiadavky na prístupnosť výrobkov a služieb.“ |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | V rámci európskeho acquis sa rozvinul horizontálny prístup k presadzovaniu rovnosti, nediskriminácie a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím pri programovaní a implementácii fondov prostredníctvom článku 7 súčasného VN (10) a článku 16 VN na roky 2007 – 2013. EHSV preto dôrazne odporúča opätovne zahrnúť článok 7 z VN na roky 2014 – 2020 aj do navrhovaného nového VN. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | EHSV s poľutovaním konštatuje, že záväzok presadzovať prechod z inštitucionálnej starostlivosti na komunitnú starostlivosť prijatý v rámci EFRR vo VFR na roky 2014 – 2020 nemá pokračovanie v navrhovanom nariadení. V článku 2 písm. d) navrhovaného nariadenia o EFRR sa uprednostňuje zvyšovanie sociálno-ekonomickej integrácie „pomocou integrovaných opatrení vrátane bývania a sociálnych služieb“. Je to síce dôležité ustanovenie, nie je však isté, či tento špecifický cieľ postačí na to, aby sa prostredníctvom cielených investícií do deinštitucionalizácie zaistilo, že títo ľudia, najmä tí, ktorí sú najviac znevýhodnení, budú začlení do komunity. Keďže investície z EFRR majú pre sociálne začlenenie kľúčový význam, EHSV navrhuje, aby sa zaistilo, že EFRR bude investovať len do služieb na podporu sociálneho začlenenia a že využívanie fondov na výstavbu alebo renováciu zariadení inštitucionálnej starostlivosti podporujúcich segregáciu bude z rozsahu pôsobnosti EFRR a Kohézneho fondu vylúčené. Je nevyhnutné, aby sa v navrhovanom nariadení o EFRR pozitívny stimul aj negatívna povinnosť nielen zachovali, ale aj posilnili. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Hoci sa navrhuje, aby uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv podporovala jedna tretina prostriedkov ESF+, EHSV je pevne presvedčený, že v snahe účinne podporiť plnenie cieľa CP 4 by sa malo uprednostniť financovanie z rozpočtu EFRR. EHSV preto rozhodne odporúča, aby sa na CP 4 vyčlenilo aspoň 10 % prostriedkov EFRR, a navrhuje vytvoriť regionálnu iniciatívu zameranú na sociálnu udržateľnosť s cieľom systematicky a koherentne podporovať sociálne začlenenie a prístupnosť. |
| --- | --- |

3.7.

V Bruseli 3. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 372 final – 2018/0197 (COD), COM(2018) 372 final – PRÍLOHA I, COM(2018) 372 final – PRÍLOHA II.

1

(2)  COM(2018) 375 final

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106)

3

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106)

(4)  Pozri stanovisko EHSV na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106)

4

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106)

(5)  Článok 7 VN na roky 2014 – 2020 sa vypúšťa, keďže Komisia sa rozhodla doplniť povinnosť pre členské štáty z hľadiska výberu projektov, a to prostredníctvom článku 67 VN na roky 2021 – 2027. V článku 67 sa však prístupnosť vôbec nespomína.

5

(6)  Podľa nového návrhu v súvislosti s tematickou koncentráciu EFRR sa členské štáty na základe ich HND rozdeľujú na tri skupiny: skupina 1 – tie, ktoré majú pomer HND rovný alebo vyšší ako 100 % priemeru EÚ; skupina 2 – tie, ktoré majú pomer hrubého národného dôchodku rovný alebo vyšší ako 75 % a nižší ako 100 % priemeru EÚ; a skupina 3 – tie, ktoré majú pomer HND nižší ako 75 % priemeru EÚ, a tiež najvzdialenejšie regióny vzhľadom na ich programy v rámci cieľa Investovanie do zamestnanosti a rastu. Na základe požiadaviek tematickej koncentrácie pre jednotlivé skupiny regiónov sa navrhuje, aby členské štáty skupiny 1 pridelili minimálne 85 % svojich zdrojov na CP 1 a CP 2 a minimálne 60 % na CP 1; aby skupina 2 nasmerovala najmenej 45 % svojho rozpočtu na priority v rámci CP 1 a minimálne 30 % na CP 2 a aby skupina 3 alokovala aspoň 35 % svojich zdrojov na CP 1 a minimálne 30 % na CP 2.

6

(7)  SEC(2018) 268.

7

(8)  COM(2018) 391 – 2018/0213 (COD).

8

(9)  Patria sem medzi inými partneri z oblasti životného prostredia a orgány zodpovedné za podporu sociálneho začleňovania, základných práv, práv osôb zo zdravotným postihnutím, rodovej rovnosti a nediskriminácie, ako sa uvádza v článku 6 VN.

9

(10)  Nariadenie (EÚ) č. 1301/2013

10

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/97

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zverejňovaní informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2016/2341

[COM(2018) 354 final – 2018/0179 (COD)]

(2019/C 62/15)

| Spravodajca: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |

Spravodajca:

Carlos TRIAS PINTÓ

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 6.72018
  Európsky parlament, 5.7.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3.10.2018 |
| Prijaté v pléne | 17.10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 174/7/4 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 6.72018

Európsky parlament, 5.7.2018

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3.10.2018

Prijaté v pléne

17.10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

174/7/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Finanční aktéri prispievajú k prechodu európskeho hospodárstva na ekologickejší, odolnejší a obehový systém do takej miery, v akej zohľadňujú faktory ESG (1):






  — | v poradenských činnostiach pre konečných investorov, pričom sa pýtajú na ich preferencie v oblasti udržateľnosti, |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

v poradenských činnostiach pre konečných investorov, pričom sa pýtajú na ich preferencie v oblasti udržateľnosti,

| — | pri zostavovaní alebo výbere portfólia finančných aktív, |
| --- | --- |

—

pri zostavovaní alebo výbere portfólia finančných aktív,

| — | pri transparentnom informovaní o rozhodovaní a spoľahlivom odôvodňovaní prijatých rozhodnutí, |
| --- | --- |

—

pri transparentnom informovaní o rozhodovaní a spoľahlivom odôvodňovaní prijatých rozhodnutí,

| — | v predzmluvných
  ex ante
  informáciách o integrácii rizík a očakávanom vplyve, |
| --- | --- |

—

v predzmluvných
  ex ante
  informáciách o integrácii rizík a očakávanom vplyve,

| — | v pravidelných správach, v ktorých konštatujú celkové účinky finančného produktu spojené s udržateľnosťou pomocou príslušných ukazovateľov udržateľnosti. |
| --- | --- |

—

v pravidelných správach, v ktorých konštatujú celkové účinky finančného produktu spojené s udržateľnosťou pomocou príslušných ukazovateľov udržateľnosti.

| 1.2. | Ciele trvalo udržateľného rozvoja (2) a Parížska dohoda o zmene klímy sú hlavné piliere spoločnej udržateľnosti a akčný plán Európskej komisie o udržateľnom financovaní (3) túto novú štruktúru posilní. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Najprv by sa – na základe prísnych vedeckých dôkazov – malo postupne vymedziť, ktoré činnosti sú trvalo udržateľné, použitím metodiky analýzy nákladov a prínosov počas celého životného cyklu projektu, ktorý valorizuje environmentálne, sociálne a ekonomické účinky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sociálne záruky dohodnuté na medzinárodnej úrovni (4) sa musia stále dodržiavať (5), počnúc faktorom „E“ (z kritérií ESG), ako aj Európsky pilier sociálnych práv (6). Podľa EHSV musia záruky siahať až po faktor „G“ a nesmie sa zabudnúť na dobrú daňovú správu (korporatívnu a inštitucionálnu). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor oceňuje návrh akčného plánu. Toto stanovisko sa zameriava na činnosti týkajúce sa presmerovania tokov kapitálu k udržateľným investíciám, a preto sa priamo týka fiduciárnych povinností aktérov na kapitálových trhoch, ktorých slabší článok, konečný investor, bude môcť zosúladiť svoje preferencie z hľadiska udržateľnosti so svojimi informovanými investičnými rozhodnutiami. Tak navrhované nové nariadenie, ako aj revízia smernice dodávajú rozvoju akčného plánu silu, koherenciu a efektívnosť. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mnohí tvrdia, že je to
  dobrý impulz
  na to, aby sme spravili z nevyhnutnosti cnosť: aby sme pevne uchopili opraty udržateľnosti, a tým posilnili „Európu hodnôt“. EHSV sa preto rozhodne zasadzuje za vytvorenie celoeurópskych udržateľných finančných produktov a je presvedčený, že pomôžu zabezpečiť viac a lepšej Európy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV podporuje návrh Komisie vytvoriť platformu pre udržateľné financovanie zloženú z odborníkov zastupujúcich verejný aj súkromný sektor. Jej súčasťou by mal byť aj EHSV. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV napokon zdôrazňuje, že je potrebné zaručiť účasť občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov počas celého procesu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontext

2.1.   Všeobecný rámec: Akčný plán pre financovanie udržateľného rastu

| 2.1.1. | Na dlhej ceste za dokončením finančnej únie sa strednodobé hodnotenie únie kapitálových trhov sústredilo na mobilizovanie európskych úspor podporením udržateľných súkromných investícií. Akčným plánom pre financovanie udržateľného rastu, ktorý Komisia spustila 8. marca 2018, sa vytvoril inteligentný a jasný plán na splnenie tohto záväzku. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor s potešením privítal túto iniciatívu, ktorej desať opatrení zahŕňa zavedenie súboru konzistentných a dobre vzájomne prepojených aktov, ktoré by sa mali prijať pred koncom roka 2019. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Návrh na zmenu regulačného rámca, ktorý je predmetom tohto stanoviska, sa týka fiduciárnej funkcie finančných aktérov. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Vzťahuje sa predovšetkým na opatrenie 7 akčného plánu, kde začlenenie aspektu udržateľnosti do portfólia investícií a správne zverejňovanie príslušných informácií vedie k opatreniu 4 o poradenstve pre konečného investora. Čiastočne sa týka aj opatrenia 9, keďže je nevyhnutnou podmienkou, aby podniky zverejňovali kvalitné a harmonizované nefinančné podnikové informácie. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | V rámci tohto prvého uceleného súboru opatrení sa EHSV súčasne vyjadrí k taxonómii (opatrenie 1) a referenčným hodnotám udržateľnosti (opatrenie 5) (7). |
| --- | --- |

2.1.5.

2.2.   Povinnosti inštitucionálnych investorov a správcov aktív týkajúce sa udržateľnosti

| 2.2.1. | Navrhuje sa nariadenie s cieľom začleniť požiadavky udržateľnosti do procesu rozhodovania a zverejňovania informácií týkajúcich sa udržateľných investícií a rizík ohrozujúcich udržateľnosť. Návrh nariadenia je sprevádzaný zmenou smernice (EÚ) 2016/2341 o činnostiach inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IZDZ) a o dohľade nad nimi, ako aj delegovanými aktmi Európskej komisie súvisiacimi s úpravami smernice MiFID II a smernice o distribúcii poistenia (IDD), s pomocou orgánov dohľadu. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Cieľom je zabezpečiť, aby správcovia aktív, inštitucionálni investori, distribútori poistenia a investičný poradcovia začlenili faktory environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (ESG) do svojich investičných rozhodnutí (opatrenie 7) a procesov poradenstva (opatrenie 4) ako súčasť svojej povinnosti konať v najlepšom záujme investorov a príjemcov. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Správcovia aktív a inštitucionálni investori by mali zverejniť, ako sú ich investície zosúladené s týmito cieľmi trvalej udržateľnosti a pravidelne podávať správy o nefinančných výsledkoch investícií prostredníctvom ukazovateľov vplyvu ad hoc. To znamená väčšiu transparentnosť voči konečným investorom, ktorí sa budú môcť správne informovaní rozhodovať na základe porovnateľných výrobkov a bez greenwashingu a/alebo socialwashingu. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Navrhovaná úprava sa bude uplatňovať na správcov aktív (8), inštitucionálnych investorov (poisťovne, na ktoré sa vzťahuje smernica Solventnosť II, a zamestnanecké dôchodkové fondy, ktoré upravuje smernica IZDZ II), distribútorov poistenia, ktorí spadajú do pôsobnosti smernice o distribúcii poistenia, investičných poradcov a správcov individuálnych portfólií, ktorých činnosť reguluje smernica MiFID II. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Navrhované pravidlá zahŕňajú všetky ponúkané finančné produkty a služby (správu portfólií a poradenstvo týkajúce sa portfólií), ktoré poskytujú spomínané subjekty, nezávisle od toho, či sledujú ciele investovania do udržateľnosti alebo nie. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Ukazovateľ nízkej úrovne emisií uhlíka EÚ alebo ukazovateľ pozitívneho vplyvu na emisie uhlíka by sa považovali za referenčný bod len pre tie produkty/služby, ktoré sa usilujú dosiahnuť cieľ zníženia emisií uhlíka, podobne by sa iné ukazovatele uplatňovali na produkty/služby, ktoré sa snažia dosiahnuť vplyv na životné prostredie a/alebo sociálny vplyv. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Takýmto spôsobom investori zohľadnia riziká ohrozujúce udržateľnosť pri hodnotení výsledkov svojich dlhodobých investícií v súlade s tzv. fiduciárnymi povinnosťami v najlepšom záujme konečných investorov a príjemcov. |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Finančný sektor bude takisto plniť nevyhnutnú úlohu v snahe prispôsobiť sa rizikám súvisiacim so zmenou klímy a environmentálnym a sociálnym výzvam, ako aj výzvam v oblasti správy, a to postupným presmerovaním tokov súkromného kapitálu na udržateľné investície pomocou výberu vhodných činností, projektov a podnikov. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | EÚ posilní verejné fondy, aby prilákala viac súkromných investorov. Predovšetkým sa v rámci rozšíreného a posilneného Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI 2.0), ktorý sa uplatňuje od 31. decembra 2017, navrhuje cieľ inteligentných investícií v záujme klímy vo výške 40 %, pričom vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2021 – 2027 sa prostriedky fondu budú ďalej zvyšovať. |
| --- | --- |

2.2.9.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Pri prechode na udržateľnejšie a inkluzívnejšie hospodárstva vyvážený prístup k faktorom ESG a primerané prispôsobenie subjektov finančného systému prispejú k systémovej finančnej stabilite. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | V rámci akčného plánu Európskej únie sa EHSV vyjadril (9) všeobecne k fiduciárnym povinnostiam inštitucionálnych investorov a správcov aktivít v súvislosti s udržateľnosťou. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa konkrétnejšie zasadzuje za to, aby sa do novej taxonómie a ukazovateľov referenčných hodnôt zahrnuli finančné produkty spojené s dôchodkami, ktoré sa budú môcť spájať s dlhodobými investíciami v rámci EFSI 2.0 a s budúcim fondom InvestEU naplánovaným vo VFR na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Takto by sa budúce „celoeurópske osobné dôchodkové produkty“ (PEPP) mohli stať hlavným udržateľným produktom, keďže je veľmi dôležité zaistiť dlhodobý tok finančných zdrojov, ktorý umožní súčasne reagovať na rozmanité výzvy, ktorým čelí európska spoločnosť, skrátka, zároveň s financovaním pevných udržateľných infraštruktúr pomôže zabezpečiť ľuďom budúci blahobyt. Podľa názoru EHSV by to bola štandardná možnosť investovať a umožniť sporiteľom PEPP opätovné získať investovaný kapitál, a to aj prostredníctvom podpornej inštitucionálnej pomoci od Európskej únie (10). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Okrem mobilizácie interných úspor je nevyhnutné prilákať do Európy viac investícií. V mnohých štúdiách sa popri stimuloch súvisiacich s udržateľnými investíciami zdôrazňuje, že investori hľadajú prístup na väčšie kapitálové trhy, pretože tam zvyčajne získajú vyššiu návratnosť investícií. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Integrácia kapitálových trhov by mala zohľadňovať aj reformy a stimuly na podporu udržateľných celoeurópskych individuálnych a kolektívnych dôchodkových plánov, za predpokladu, že sa súčasne zabezpečí solídny verejný dôchodkový systém rozšírením súčasnej členskej základne beneficientov sociálneho zabezpečenia. Verejné dôchodkové systémy by sa mali povzbudzovať, aby tiež realizovali udržateľné investície zo svojich rezervných fondov, ak takéto fondy majú. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV na druhej strane zdôraznil, že proaktívna interakcia s klientmi musí byť základnou súčasťou právnych záväzkov služieb finančného sprostredkovania, aby im mohli poskytnúť jasné informácie o možných finančných rizikách a prínosoch vrátane faktorov ESG. V prípade menšinových investorov si treba overiť, či jasne pochopili všetky informácie, ktoré im boli poskytnuté. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Preto EHSV podporuje prispôsobenie smernice MiFID II a smernice o distribúcií poistenia a zasadzuje sa za to, aby následne Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) do svojich usmernení na posudzovanie vhodnosti zahrnul ustanovenia o preferenciách z hľadiska udržateľnosti. Predovšetkým a bez toho, aby boli dotknuté hlavné ciele týchto smerníc z hľadiska zabezpečenia ochrany investorov, je potrebné preskúmať, či a ako by sa preferencie investorov z hľadiska udržateľnosti dali zahrnúť do týchto právnych predpisov, aby mohli finanční poradcovia poskytovať vhodné odporúčania týkajúce sa finančných produktov, ktoré čo najviac rešpektujú preferencie klientov a sú pre nich najvhodnejšie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV napokon víta koherentné súbežné preskúmanie Európskeho systému finančného dohľadu s cieľom začleniť finančne závažné riziká spojené s udržateľnosťou (11) do úloh mikroprudenciálneho dohľadu a chápe, že súčasné požiadavky na kapitál a likviditu sa musia na základe týchto nových faktorov starostlivo zvážiť. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nakoniec EHSV opätovne s ľútosťou konštatuje, že ani tie najrozvinutejšie krajiny nedokázali odstrániť rodové rozdiely. Udržateľné financovanie ponúka v tomto ohľade účinné riešenia: investície zohľadňujúce rodovú otázku (12) (gender-lens investing) môžu zahŕňať financovanie podnikov, ktoré vlastnia ženy, podnikov, ktoré majú dlhú tradíciu zamestnávania žien, alebo podnikov, ktoré svojimi produktmi a službami zlepšujú život žien a dievčat. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Podľa The Boston Consulting Group sa navyše príslušníci generácie Y rovnako ako ženy stále častejšie pokúšajú zosúladiť svoje finančné a investičné ciele so svojimi hodnotami bez toho, aby poľavili zo svojich očakávaní z hľadiska návratnosti. Inými slovami hľadajú takú pridanú hodnotu, ktorá presahuje finančný výnos. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV považuje za správne, že právnym základom tohto nariadenia je článok 114 ZFEÚ, pretože ide o zachovanie rovnakých podmienok pre rôznych finančných aktérov a zároveň o zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľov (konečných investorov) |
| --- | --- |

4.1.

4.2.   Návrh nariadenia

| 4.2.1. | EHSV podporuje zámer zosúladiť prostredníctvom tohto nariadenia pravidlá, ktoré majú dodržiavať inštitucionálni investori a správcovia aktív počas investičného procesu, berúc do úvahy faktory a riziká spojené s udržateľnosťou, ako aj požiadavky transparentnosti, ktoré umožnia objektívne porovnanie udržateľných finančných produktov. Zdôrazňuje tiež dôležitú úlohu, ktorú budú orgány dohľadu zohrávať pri navrhovaní technických noriem pre proces zostavovania a zverejňovania informácií, pri čom musia mať k dispozícii špecializované technické poradenstvo. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Výbor víta podrobné definície obsiahnuté v článku 2 a považuje za pozitívne, že sa k environmentálnym, sociálnym a správnym aspektom, ktoré povedú k vytvoreniu novej taxonómie, pristupuje spoločne. Tento regulačný prístup sa odráža v znení písmena o), podľa ktorého by udržateľné investície nemali byť založené len na environmentálnych cieľoch uvedených v bode i), kde sa odkazuje na článok 2 návrhu nariadenia o novej taxonómii (13), ale musia byť tiež v súlade s bodmi ii) a iii), ktoré sa týkajú sociálneho rozmeru a správy. Tieto ustanovenia majú uľahčiť informačnú povinnosť aktérom trhu, ktorí už začleňujú sociálne faktory a faktory správy do svojich investičných portfólií, a EHSV sa domnieva, že sa majú doslovne vymedziť ako záruky „zelenej taxonómie“. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV podporuje myšlienku, aby všetky subjekty zverejňovali na internete svoju politiku z hľadiska integrácie finančne závažných faktorov udržateľnosti (14) spolu s finančnými rizikami spojenými s ich katalógom produktov. Bude to však užitočné len vtedy, ak budú tieto informácie čo najviac štandardizované a ak ich všetci účastníci investičného reťazca budú aktualizovať súčasne. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Predzmluvné informácie sú mimoriadne dôležité a musia byť jasné, relevantné, objektívne a porovnateľné. Je dôležité, aby sa špecifické informácie týkajúce sa každej skupiny produktov štandardizovali a aby sa jasne uviedli ukazovatele vplyvu a/alebo referenčné hodnoty vrátane metodiky výpočtu. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV nakoniec podporuje pravidlá informovania konečných investorov o vplyve ich investícií. Súčasne naliehavo žiada príslušný európsky orgán dohľadu zodpovedný za jednotlivé prípady, aby pozorne sledoval, či sú požiadavky z hľadiska periodicity, aktualizácie a poskytovania objektívnych informácií splnené, čím sa zabezpečí súlad s marketingovými stratégiami spojenými s každým výrobkom. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Návrh na zmenu smernice (EÚ) 2016/2341

| 4.3.1. | EHSV podporuje myšlienku, aby všetky delegované akty na začlenenie faktorov ESG do smerníc, ktoré sa týkajú inštitucionálnych investorov a správcov aktív, vychádzali zo zásady obozretnosti, pretože tak zabezpečia spoľahlivý a bezpečný rámec pre investičné politiky, ktoré vyrovnávajú podmienky hospodárskej súťaže medzi aktérmi a zabezpečujú vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Preto schvaľuje revíziu tejto smernice s cieľom zosúladiť ju s ostatnými smernicami a fondmi, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Delegované akty (MiFID II a smernica o distribúcií poistenia)

| 4.4.1. | Súvisia s opatrením 4 akčného plánu a majú sa zosúladiť s opatrením 7 v nadväznom úsilí o regulačnú koherenciu. EHSV podporuje plánované zmeny predchádzajúcich delegovaných aktov s cieľom zabezpečiť, aby bol konečný investor náležite požiadaný o vyjadrenie svojich preferencií z hľadiska udržateľnosti, čo by sa malo jasne odraziť v odporúčaniach poradcu. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | Okrem toho, že EHSV podporuje prvé kroky, ktoré Komisia realizuje v pracovnom pláne v súvislosti s akčným plánom na financovanie udržateľného rozvoja, vyslovuje tieto pripomienky: |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Je nevyhnutné využiť skúsenosti a empirické dôkazy finančných aktérov, ktorí sa už venujú bankovníctvu cenných papierov, a preto by Európska komisia mala usmerňovať rovnomerný a systematický prínos trhových praktík, pretože je kľúčovým faktorom pre správne vybudovanie novej taxonómie. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | V rámci nových procesov súvisiacich s „lepšou právnou reguláciou“ bude treba povzbudiť väčšiu interakciu medzi Európskou komisiou a hlavnými zainteresovanými stranami: osobné alebo virtuálne stretnutia, špecializované workshopy, nové nástroje atď. To všetko by nemalo ohroziť úlohy zverené technickej skupine odborníkov v oblasti udržateľných financií a iným ad hoc skupinám pre delegované akty Komisie ani narušiť tento konzultačný postup, ktorého dosah je ešte stále slabý. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | V snahe dokončiť úniu kapitálových trhov je nevyhnutné stimulovať spojenie verejných a súkromných zdrojov, vytvárať tak rôzne možnosti na presmerovanie kapitálových tokov a zbližovanie rôznych zdrojov s cieľom vytvoriť udržateľné spoluinvestovanie (nadácie, združenia, darcovia, equity crowdfunding atď.), uplatňovať zásady nediskriminácie, odstraňovať cezhraničné prekážky a administratívne zaťaženie v súlade s právnymi predpismi členských štátov a harmonizovať daňové zaobchádzanie. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Podľa EHSV sú náklady na začlenenie udržateľnosti do portfólií správy aktív prijateľné aj pre menšie subjekty, ktoré ich môžu ľahko kompenzovať tým, že získajú väčší obrat vďaka reputácii. |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | Opatrenie 9 akčného plánu (posilnenie udržateľnosti pri zverejňovaní informácií) musí byť prostriedkom, ktorý malým a stredným podnikom uľahči zverejňovanie kvalitných informácií o udržateľnosti, a tak im pomôže ľahšie získať udržateľné financovanie. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.5.6. | Najväčší problém spočíva v opatreniach na dodržiavanie predpisov, ktoré sú vo všeobecnosti veľmi technokratické a pre subjekty, ktoré majú menej prostriedkov, príliš zaťažujúce. Orgány dohľadu (najmä ESMA a EIOPA) musia požadovať iba relevantné informácie, aby uľahčili poskytovanie údajov a zdôvodňovanie. |
| --- | --- |

4.5.6.

| 4.5.7. | EHSV schvaľuje lehotu 12 mesiacov na začatie uplatňovania nariadenia, keďže v prípade štrukturalizovaných retailových investičných produktov (15) a investičných produktov založených na poistení mohlo dôjsť k uplatňovaniu už po šiestich mesiacoch. |
| --- | --- |

4.5.7.

| 4.5.8. | Nakoniec si EHSV kladie otázku, či vzhľadom na skúsenosti získané v rámci iniciatívy „lepšia právna regulácia“ šesťdesiat mesiacov stanovených ako maximálne obdobie na preskúmanie uplatňovania tohto nariadenia, nie je príliš dlhá doba. |
| --- | --- |

4.5.8.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Faktory environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu.

1

(2)  Ciele trvalo udržateľného rozvoja vznikli na konferencii Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji, ktorá sa konala v roku 2012 v Riu de Janeiro.

2

(3)  COM(2018) 97 final.

3

(4)  Najmä hlavné zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv, Charta základných práv EÚ a pracovné normy MOP.

4

(5)  Spoločný záväzok v rámci dialógu medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou (tiež známy ako trialóg).

5

(6)  Pozri stanovisko EHSV na tému Európsky pilier sociálnych práv, Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

6

Európsky pilier sociálnych práv

(7)  Stanovisko EHSV ECO/467 – Udržateľné financovanie – taxonómia a referenčné hodnoty. Pozri stranu 103 tohto úradného vestníka.

7

(8)  Spadajúcich do pôsobnosti smernice o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) a smernice o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIFMD), európskych fondoch rizikového kapitálu (EuVECA) a európskych fondoch sociálneho podnikania (EuSEF).

8

(9)  Stanovisko EHSV ECO/456 – Udržateľné financovanie (oznámenie). Pozri stranu 73 tohto úradného vestníka.

9

(10)  Preto bude potrebné obmedziť provízie, ktoré dostávajú výrobcovia a sprostredkovatelia PEPP, ako aj vytvoriť minimálne pravidlá pre daňovú harmonizáciu.

10

(11)  Rámec závažnosti zahŕňa analýzu faktorov, ktoré sú najdôležitejšie pre finančnú výkonnosť podnikov vrátane finančne závažných faktorov udržateľnosti.

11

(12)  Sarah Kaplan a Jackie VanderBurg z U.S. Trust uvádzajú, že celkový rozdiel v úveroch poskytovaných vo svete ženám, ktoré rozbiehajú alebo rozširujú podniky, v porovnaní s ich požiadavkami, sa odhaduje na 320 miliárd dolárov.

12

(13)  COM(2018) 353 final.

13

(14)  Rámec závažnosti zahŕňa analýzu faktorov, ktoré sú najdôležitejšie pre finančnú výkonnosť podnikov vrátane finančne závažných faktorov udržateľnosti.

14

(15)  Dokumenty s kľúčovými informáciami pre štrukturalizované retailové investičné produkty a investičné produkty založené na poistení.

15

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/103 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/103

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií

[COM(2018) 353 final — 2018/0178 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2016/1011, pokiaľ ide o nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka

[COM(2018) 355 final — 2018/0180 (COD)]

(2019/C 62/16)

| Spravodajca: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Daniel MAREELS

| Konzultácia | Rada Európskej únie, 6. 7. 2018
  Európsky parlament, 5. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 182/0/0 |

Konzultácia

Rada Európskej únie, 6. 7. 2018

Európsky parlament, 5. 7. 2018

Právny základ

článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

182/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor víta návrhy v oblasti taxonómie, ktoré sú prvým krokom v plnení akčného plánu na financovanie udržateľného rastu (1). Stanovujú, čo možno považovať za „environmentálne udržateľné hospodárske činnosti“ a vďaka čomu je zase možné určiť „environmentálne udržateľné investície“, ktoré sú z hľadiska akčného plánu najdôležitejšie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | S pozitívnou odozvou sa stretol aj návrh stanoviť nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vzhľadom na ciele akčného plánu je nevyhnutné už na začiatku vytvoriť pevný základ, ktorý bude východiskom pre všetky ďalšie kroky. Taxonómia plní túto úlohu a výbor plne podporuje rozhodnutie začať práve ňou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tento základ by mal byť takisto v súlade s ambicióznymi cieľmi stanovenými v akčnom pláne, podľa ktorého má Európa dobré predpoklady na to, aby zaujala úlohu celosvetového lídra. Je čas postupovať podľa tohto cieľa a v súlade s ním vytvoriť taxonómiu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Je veľmi dôležité, aby sa celá EÚ v tejto záležitosti vyjadrovala jednotne a rovnako tak konala. Európska taxonómia teda musí byť schopná prekonať súčasné individuálne a fragmentované prístupy v členských štátoch a nahradiť ich. Tam, kde je to možné, je potrebné opierať sa o súčasné medzinárodné rámce. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Podporil by sa tým takisto vnútorný trh, najmä pokiaľ ide o prilákanie kapitálu pre udržateľné investície v celej EÚ. Pre hospodárske subjekty to bude skutočne znamenať nižšie náklady a investori budú mať väčší výber. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Akčný plán a jeho uskutočňovanie predstavujú veľkú výzvu. Je to prostredie, ktoré sa jednoznačne neustále mení a vyvíja. Aj taxonómiu preto treba vnímať ako vyvíjajúci sa nástroj, ktorý si vyžaduje pravidelné hodnotenie a prispôsobenie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Vzhľadom na uvedené sa výbor domnieva, že je potrebné uprednostniť postupný a mierny prístup, ktorý sa zvolil v návrhoch. Je dobré začať s obmedzeným počtom oblastí a právnych povinností. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Ako sa už uviedlo, súčasné návrhy sa týkajú environmentálneho prístupu. Z celkového hľadiska výbor aj naďalej žiada, aby sa pozornosť venovala celkovej konzistentnosti. Hoci je pozitívne, že sa musia rešpektovať minimálne záruky v sociálnej oblasti a v oblasti verejnej správy, sú vhodné aj ďalšie kroky. Je teda dôležité, aby sa v budúcnosti zaistilo rozšírenie na ciele v oblasti sociálnej udržateľnosti a verejnej správy. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor úplne súhlasí s rozhodnutím vytvoriť taxonómiu EÚ s vysokým stupňom rozčlenenia. Je nevyhnutné zaručiť istotu a jednoznačnosť toho, ktoré činnosti sú skutočne environmentálne udržateľné, ako aj hneď na začiatku rozptýliť všetky pochybnosti v tejto súvislosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Zásadný význam má aj praktická použiteľnosť taxonómie, ktorá bude tiež prínosom pre spotrebiteľov a investorov. Okrem toho je potrebné plne podporiť aj rozhodnutie, že taxonómia sa bude používať iba v prípade, ak bude stabilná a vypracovaná na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pri taxonómii treba takisto zohľadniť to, že ju budú používať podniky, ktoré budú do značnej miery zodpovedné za „skutočný“ prechod na udržateľné hospodárstvo. Je potrebné zohľadňovať rozdiely medzi odvetviami a veľkosť podnikov. Rovnako je nevyhnutné, aby sa pri získavaní finančných prostriedkov na environmentálne udržateľné hospodárske činnosti nenarušila hospodárska súťaž. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Taxonómia musí nájsť uplatnenie tak vo veľkom a medzinárodnom kontexte, ako aj na miestnej úrovni. Pre výbor je zrejmé, že treba zabezpečiť, aby sa opatrenia nielen priveľmi neprispôsobovali veľkým podnikom, ale aby boli tiež prínosné pre malé a stredné podniky (MSP). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Je pozitívne, že pri vytváraní taxonómie EÚ budú kľúčovú úlohu zohrávať európske orgány dohľadu. Táto taxonómia musí byť použiteľná pre všetky finančné inštitúcie a uplatniteľná na všetky finančné produkty, pričom však musí byť zvládnuteľná pre všetky súvisiace podnikateľské činnosti. Okrem toho treba zabezpečiť, aby bola zlučiteľná s finančnými právnymi predpismi EÚ. Aj na základe zásady proporcionality je dôležité čo najviac obmedziť dodatočnú záťaž a náklady v oblasti regulácie a dohľadu. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Pre výbor majú zásadný význam aj osveta a komunikácia. Výbor sa preto domnieva, že je nanajvýš vhodné venovať veľkú pozornosť osvete a komunikácii so všetkými zainteresovanými stranami vrátane operačného podnikateľského prostredia a so širokou verejnosťou. Mohol by sa vypracovať plán s cieľom čo najdôkladnejšie informovať všetky zainteresované strany a verejnosť a otvoriť s nimi dialóg, aby sa zaistilo, že plán prijmú. Svoje miesto by v ňom mohli mať aj vzdelávanie a odborná príprava v oblasti financií. Je to vždy o ľuďoch! |
| --- | --- |

1.15.

2.   Súvislosti (2)

| 2.1. | Na medzinárodnej úrovni spôsobilo významnú zmenu v postoji k zmene klímy a zhoršovaniu životného prostredia prijatie Agendy OSN pre udržateľný rozvoj do roku 2030 (2015) a Parížskej dohody o zmene klímy (2016). Stručne povedané, celý svet vydal cestou udržateľnejšieho životného prostredia. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EÚ nečakala so svojimi iniciatívami až na túto chvíľu, ale vďaka uvedeným medzinárodným textom sa veci dali rýchlejšie do pohybu. Prechod k udržateľnosti si v každom prípade vyžaduje veľké úsilie a významné investície. V súčasnosti sa iba v súvislosti s oblasťami klímy a energetiky uvádzajú sumy 180 miliárd EUR ročne. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V roku 2016 sa preto založila expertná skupina na vysokej úrovni, aby vytvorila stratégiu EÚ pre udržateľné financovanie. V súvislosti s európskym finančným systémom skupina predstavila okrem iného dve iniciatívy: |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | prvá z nich má za úlohu zlepšiť príspevok finančného systému, pokiaľ ide o udržateľný a inkluzívny rast; |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | druhá z nich má posilniť finančnú stabilitu tým, že do investičného rozhodovania začlení „environmentálne a sociálne faktory a faktory riadenia“ (tzv. faktory ESG). |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.4. | Expertná skupina na vysokej úrovni takisto predložila osem odporúčaní, ktoré považuje za nevyhnutné stavebné prvky udržateľného finančného systému. Medzi nimi sa objavila požiadavka zaistiť na úrovni EU technicky spoľahlivý systém klasifikácie, tzv. taxonómiu, aby sa objasnilo, čo je „ekologické“ a „udržateľné“. Vďaka tomu je možné zistiť, či je daná hospodárska činnosť „environmentálne udržateľná“. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V nadväznosti na prácu expertnej skupiny na vysokej úrovni Komisia na jar 2018 predstavila akčný plán na financovanie udržateľného rastu. V ňom okrem iného avizovala predložené návrhy. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cieľom týchto návrhov (3) z 24. mája 2018 je: |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | vytvoriť základ pre taxonómiu, ako bolo uvedené. Vďaka tomu bude takisto možné určiť, čo sú „udržateľné investície“; |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | vytvoriť jasné pokyny pre investorov. Cieľom týchto pokynov, najmä pre určité subjekty finančného systému, je zaviesť jasnosť a konzistentnosť v súvislosti s otázkou, ako možno do investičných rozhodnutí a do odporúčaní pre investorov začleniť riziká ESG; |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | viac povinností v súvislosti s transparentnosťou pre určité subjekty finančného systému, okrem iného vo vzťahu k spôsobu, akým začleňujú pokyny uvedené v bode 2.6.2 do uvedených rozhodnutí a odporúčaní. Takisto budú musieť preukázať, ako uskutočňujú svoje ciele v oblasti udržateľnosti; |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | stanoviť nové nízkouhlíkové referenčné hodnoty a referenčné hodnoty pre kladný vplyv v oblasti emisií uhlíka, ktoré vývojári budú musieť uplatňovať, aby užívatelia mali v tomto smere istotu. |
| --- | --- |

2.6.4.

3.   Poznámky a pripomienky

| 3.1. | EHSV víta predložené návrhy, ktoré sú prvým krokom v plnení akčného plánu na financovanie udržateľného rastu. V prvom rade je potrebné vytvoriť taxonómiu. Pomocou nej je možné vymedziť, kedy ide o „environmentálne udržateľné hospodárske činnosti“. Vďaka tomu bude potom možné určiť „environmentálne udržateľné investície“, ktoré sú z hľadiska akčného plánu najdôležitejšie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tieto návrhy však nie sú ani zďaleka jediné, ktoré prispievajú k splneniu tohto cieľa. Naopak, ide o veľmi zložitú záležitosť, v súvislosti s ktorou bude nutné prijať početné opatrenia a iniciatívy. Niektoré z nich sú už predložené, iné možno očakávať v blízkej alebo vzdialenejšej budúcnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Vzhľadom na ciele akčného plánu je nevyhnutné už na začiatku vytvoriť pevný základ, z ktorého sa bude môcť vychádzať pri všetkých ďalších vykonávaniach. Túto úlohu plní taxonómia a Výbor plne podporuje rozhodnutie začať práve ňou. V prvom rade ide však o správne pochopenie toho, čo je skutočne „ekologické“ a „udržateľné“. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Tento základ musí byť okrem toho v súlade s ambicióznymi cieľmi, ktoré sú stanovené v akčnom pláne. V pláne sa okrem iného uvádza, že „Európa má dobré predpoklady na to, aby zaujala úlohu celosvetového lídra“. Teraz je dôležité, aby sa postupovalo podľa tohto cieľa a aby sa v súlade s ním vytvorila aj taxonómia. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pri tom je dôležité, aby všetky zainteresované subjekty považovali taxonómiu za nespochybniteľnú a všeobecne ju prijali. V opačnom prípade hrozia možné negatívne následky pre celý budúci vývoj a pre dosahovanie vytýčených cieľov. Takému slabému miestu sa treba za každú cenu vyhnúť. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Európska taxonómia teda musí byť takisto schopná prekonať a nahradiť existujúce individuálne a fragmentované prístupy v členských štátoch. To však ešte neznamená, že dobré skúsenosti, ktoré sa doteraz získali, sa musia len tak zmietnuť zo stola. Musia sa využiť v prípadoch, v ktorých je to možné. V tejto súvislosti je tiež dôležité, aby sa taxonómia opierala o súčasné medzinárodné rámce. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Koniec koncov je mimoriadne dôležité, aby sa celá EÚ v tejto záležitosti vyjadrovala jednotne a rovnako tak konala. Podporil by sa tým takisto vnútorný trh, keďže by vďaka tomu bolo v celej EÚ jednoduchšie získať kapitál pre udržateľné investície. Pre hospodárske subjekty to bude skutočne znamenať nižšie náklady, pretože už nebudú musieť plniť odlišné normy v rôznych členských štátoch, a investori budú mať väčší výber a zjednoduší sa im cezhraničné investovanie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ako sa v akčnom pláne správne uvádza, „veda súvisiaca s udržateľnosťou je dynamická a vyvíja sa, keďže existujú sociálne očakávania, ako aj potreby investorov a trhov (4).“ Taxonómia by sa preto mala vnímať ako vyvíjajúci sa nástroj, ktorý sa bude musieť pravidelne preskúmať a v prípade potreby prispôsobiť alebo upraviť. Bude treba postupovať rýchlo, nie však unáhlene. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vzhľadom na uvedené sa výbor domnieva, že je potrebné uprednostniť postupný a mierny prístup. To platí aj v súvislosti s uskutočňovaním rôznych opatrení a cieľov uvedených v akčnom pláne. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Je preto správne začať s obmedzeným počtom oblastí (5) a v úvodnej fáze iba s obmedzeným počtom právnych povinností (6). Vďaka tomu sa všetci budú môcť oboznámiť s novým prístupom a získať potrebné skúsenosti. Nachádzame sa koniec koncov v rýchlo sa vyvíjajúcom prostredí a je potrebné zohľadniť skutočnosť, že hospodárska transformácia si vždy vyžaduje určitý čas. Takisto je teda namieste pravidelné hodnotenie dosiahnutých výsledkov a pokroku. Výbor súhlasí s návrhom vykonávať takéto hodnotenie raz za tri roky. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V súlade s uvedeným výbor podporuje prístup, ktorý bol zvolený v preložených návrhoch s environmentálnym rozmerom. Z celkového hľadiska výbor aj naďalej žiada, aby sa pozornosť venovala globálnej konzistentnosti. V súvislosti s tým je pozitívne, že sa zahrnuli zásady, ktoré sú zakotvené v Európskom pilieri sociálnych práv, a že sa žiada, aby sa hospodárska činnosť vykonávala v súlade tak s minimálnymi medzinárodnými sociálnymi a pracovnými normami, ako aj s účtovnými štandardmi. V súvislosti s uvedenými medzinárodnými normami treba zároveň konštatovať, že tu ide o minimálne záruky a že je preto vhodné podniknúť ďalšie kroky. Takisto je rovnako dôležité, aby sa v budúcnosti zaistilo rozšírenie na ciele v oblasti sociálnej udržateľnosti a verejnej správy. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Okrem toho záleží na tom, aby sa od začiatku vynakladalo úsilie o maximálnu jasnosť a istotu. Výbor úplne súhlasí s rozhodnutím vytvoriť taxonómiu EÚ s vysokým stupňom rozčlenenia. Vďaka tomu bude vždy možné zaručiť čo najväčšiu jednoznačnosť, pokiaľ ide o to, ktoré činnosti sú skutočne environmentálne udržateľné, a odstrániť hneď na začiatku všetky pochybnosti. Takisto to umožní lepšie zmerať a zmapovať príspevok k environmentálnym cieľom. To je dôležité nielen samo osebe, ale rovnako v súvislosti s ďalším vývojom v budúcnosti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Nemenej zásadný význam má tak ako jasnosť a istota, aj praktická použiteľnosť taxonómie a všetkých neskorších rozhodnutí prijatých na jej základe. Stretnú sa s ňou totiž rôzne zainteresované subjekty, ktoré často nie sú odborníkmi v tejto oblasti. Budú sa musieť vyškoliť, aby hovorili tým istým „jazykom“. Ani podniky nebudú mať vždy rovnaký uhol pohľadu ako subjekty finančného sektora. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Predpisy preto musia byť tiež prispôsobené podnikom s ohľadom na ich činnosti a skutočnosť, že stoja na konci reťazca. Taxonómia musí nájsť uplatnenie vo veľkom a v medzinárodnom kontexte, ako aj v prípade svojho využitia malými podnikmi a na miestnej úrovni. Vzhľadom na veľké vzájomné rozdiely je namieste odvetvový prístup. Podľa výboru je zrejmé, že tieto opatrenia musia byť prínosom takisto pre malé a stredné podniky, a to najmä preto, že tieto podniky sú oporou európskeho hospodárstva. Preto je potrebné, aby aj kritériá boli uplatniteľné na rôznych úrovniach. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Je nevyhnutné, aby sa pri získavaní finančných prostriedkov na environmentálne udržateľné hospodárske činnosti nenarušila hospodárska súťaž medzi podnikmi. Technické kritériá preskúmania by mali byť stanovené tak, aby všetky príslušné hospodárske činnosti v konkrétnom odvetví mohli spĺňať podmienky na vymedzenie ako environmentálne udržateľné a zaobchádzalo sa s nimi rovnakým spôsobom, ak prispievajú rovnako k jednému alebo viacerým stanoveným environmentálnym cieľom. V súvislosti s tým výbor žiada, aby sa venovala osobitná pozornosť výzvam, ktoré sa objavia pri harmonizácii technických kritérií preskúmania rôznych hospodárskych (pod-)odvetví, a dôvernosti údajov. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | V súvislosti s uvedenou praktickou použiteľnosťou výbor víta takisto skutočnosť, že sa do značnej miery zohľadnila činnosť výboru pre kontrolu regulácie. Je preto potrebné súhlasiť s úpravou textov v tom zmysle, že sa taxonómia môže používať iba vtedy, ak bude stabilná a vypracovaná na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Rovnakým spôsobom a z dôvodu súladu s európskymi finančnými právnymi predpismi je pozitívne, že pri vytváraní taxonómie EÚ budú mať kľúčovú úlohu európske orgány dohľadu (ESA (7)). To je zárukou toho, že ju budú môcť používať finančné inštitúcie a bude použiteľná pre finančné produkty. V tejto súvislosti je vhodné zohľadniť zásadu proporcionality, a to v záujme malých a miestnych inštitúcií. Vo všeobecnosti záleží na tom, aby sa podarilo čo najviac obmedziť dodatočnú záťaž a náklady v oblasti regulácie a dohľadu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Pozornosť venovaná praktickej použiteľnosti neprospeje iba podnikom a subjektom finančného systému, ale rovnako aj spotrebiteľom a investorom. I pre nich to bude znamenať výhody. Takto bude možné ponúknuť im ešte väčšiu istotu a jednoznačnosť v súvislosti s udržateľnými investíciami, ktoré uskutočňujú alebo na ktoré sa používajú ich finančné prostriedky. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Pozornosť venovaná uvedeným zásadám istoty, jasnosti a praktickej použiteľnosti je oprávnená aj z globálnejšieho hľadiska, aby bola šanca na úspech a účinnú a úplnú realizáciu cieľov akčného plánu čo najväčšia. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Výbor hodnotí pozitívne aj vykonávanie nových referenčných hodnôt pre nízkouhlíkové investície a pre investície s kladným vplyvom v oblasti emisií uhlíka. Odstránením súčasnej fragmentácie prispejú k lepšiemu fungovaniu jednotného trhu a zaistením väčšieho množstva lepších informácií zvýšia ochranu a transparentnosť v prospech investorov. Okrem toho tieto referenčné hodnoty povedú k rozšíreniu a zlepšeniu informácii, ktoré sú podnikom k dispozícii o klíme, a k ich vzájomnej porovnateľnosti. Významnou mierou môžu tiež prispieť k projektom a aktívam, ktoré napomáhajú realizácii cieľov Parížskej dohody v oblasti klímy. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Pre výbor majú zásadný význam aj osveta a komunikácia. K cieľom akčného plánu a ku všetkým opatrenia v tomto rámci možno významne prispieť aj inými spôsobmi. Výbor sa preto domnieva, že je nanajvýš vhodné venovať veľkú pozornosť osvete a komunikácii so všetkými zainteresovanými stranami a so širokou verejnosťou. Mohol by sa vypracovať plán s cieľom čo najdôkladnejšie informovať všetky zainteresované strany a verejnosť a otvoriť s nimi dialóg, aby sa zaistilo prijatie, vďaka ktorému sa zo všetkých zainteresovaných strán stanú partneri pri dosahovaní požadovaných cieľov. Svoje miesto by v ňom mohli mať aj vzdelávanie a odborná príprava v oblasti financií. Je to vždy o ľuďoch! |
| --- | --- |

3.21.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 97 final.

1

(2)  Táto časť vychádza do značnej miery z informácií v návrhu nariadenia a v oznámení Akčný plán: Financovanie udržateľného rastu – COM(2018) 97 final.

2

(3)  COM(2018) 353 final a COM(2018) 355 final.

3

(4)  COM(2018) 353 final, s. 7.

4

(5)  Najmä environmentálne a až potom iné oblasti, ako je sociálna oblasť.

5

(6)  Napríklad ako v článku 4 návrhu nariadenia.

6

(7)  Podľa anglickej skratky (celý názov European Supervisory Authorities), pod ktorou sú tieto orgány známejšie.

7

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/108 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/108

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 92/83/EHS o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje

[COM(2018) 334 final – 2018/0173 (CNS)]

Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní

(prepracované znenie)

[COM(2018) 346 final – 2018/0176 (CNS)]

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o informatizácii prepravy a kontroly tovaru podliehajúceho spotrebnej dani

(prepracované znenie)

[COM(2018) 341 final – 2018/0187 (COD)]

Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronického registra

[COM(2018) 349 final – 2018/0181 (CNS)]

(2019/C 62/17)

| Spravodajca: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jack O’CONNOR

| Konzultácia | Európsky parlament, 5.7.2018
  Rada Európskej únie, 13.6.2018
  Európska komisia, 25.5.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 113 a 114 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3.10.2018 |
| Prijaté v pléne | 17.10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 193/0/9 |

Konzultácia

Európsky parlament, 5.7.2018

Rada Európskej únie, 13.6.2018

Európska komisia, 25.5.2018

Právny základ

články 113 a 114 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3.10.2018

Prijaté v pléne

17.10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

193/0/9

1.   Zhrnutie a závery

| 1.1. | EHSV víta opatrenia obsiahnuté v balíku navrhovanom Komisiou. Domnieva sa, že v rozsiahlej miere prispejú k dosiahnutiu stanovených cieľov, a to konkrétne tým, že poskytnú väčšiu istotu a zrozumiteľnosť v súvislosti s niektorými alkoholickými výrobkami, uľahčia cezhraničný obchod v rámci zjednodušených a modernizovaných systémov a zmenšia administratívnu a právnu záťaž pre malé podniky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV si uvedomuje, že príjmy zo spotrebnej dane, a najmä zo spotrebnej dane na alkoholické výrobky, sú v jednotlivých členských štátoch rozdielne. V súvislosti s jednotlivými výrobkami existujú okrem toho rozličné kultúrne vzťahy, spoločenské ciele (napr. zdravie) a podnikové ciele (napr. podpora malých podnikov a inovácia). Hlavnou zásadou je preto zabezpečiť pre členské štáty čo najrozsiahlejšie právomoci, aby mohli spotrebnú daň na alkoholické výrobky prispôsobiť vnútroštátnym potrebám a cieľom v oblasti daňovej štruktúry a kultúrnych a sociálnych súvislostí. EHSV vyjadruje spokojnosť v súvislosti s tým, že v navrhovaných zmenách bola táto zásada rešpektovaná. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Keďže definície sú formulované zrozumiteľnejšie a jednotnejšie (napr. právne a hospodársky nezávislý, cider atď.), malí výrobcovia majú vďaka aktualizovanému informačnému systému administratívne zjednodušený a modernizovaný prístup k cezhraničnému obchodu a vzhľadom na to, že bol objasnený postup a podmienky týkajúce sa denaturovaného liehu, EHSV podporuje opatrenia zahrnuté v balíku opätovných preskúmaní. Tieto opätovné preskúmania prispejú k zníženiu administratívnej a právnej neistoty, pokiaľ ide o členské štáty, ako aj hospodárske subjekty a budú mať za výsledok zníženie nákladov a odstránenie prekážok. Okrem toho by sa malo zadať vypracovanie správy o stave nezákonného trhu s liehovinami. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Obavy vzbudzujú dve oblasti. Prvou je návrh zvýšiť spodnú prahovú hodnotu daňovej sadzby na pivá z 2,8 na 3,5 objemových percent. Napriek tomu, že sa tento krok deklaruje ako zdravotné opatrenie, existujú obavy, že by sa v dôsledku toho mohla paradoxne zvýšiť konzumácia alkoholu. Vzhľadom na to, že pôjde o opatrenie ponechané na zváženie členských štátov, EHSV podporuje tento návrh, no žiada, aby sa do piatich rokov vykonalo opätovné posúdenie vplyvu vo všetkých členských štátoch, ktoré budú tento návrh uplatňovať. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Po druhé, Komisia navrhuje v prípade „hotového výrobku“ pri pive racionalizovať postup merania stupňa Plato založený na tom, že by sa toto meranie malo vykonať na konci procesu varenia piva. Súdny dvor Európskej únie nedávno vyložil súčasnú smernicu tak, že na účel vyrubenia dane by sa stupeň Plato mal merať pred pridaním cukru, resp. sladidiel. EHSV však konštatuje, že tento postup uplatňujú iba tri členské štáty. To by si vyžadovalo, aby jedenásť členských svoj postup zmenilo (ostatné členské štáty metódu Plato nepoužívajú). EHSV preto v záujme čo najmenšieho narušenia podporuje návrhy Komisie. Na základe toho by svoj postup museli zmeniť iba tri členské štáty. |
| --- | --- |

1.4.1.

2.   Zhrnutie návrhov Komisie

| 2.1. | Návrhy Komisie sú rozdelené na dve časti. Ide o návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 92/83/EHS o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje, a návrh smernice Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní. Existujú dva ďalšie návrhy, ktoré sú administratívnej povahy a podporujú návrhy uvedené v smernici Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní. Týkajú sa návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronického registra, a návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o informatizácii prepravy a kontroly tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (prepracované znenie). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh smernice, ktorou sa mení smernica 92/83/EHS: Návrhy Komisie sa zaoberajú štyrmi oblasťami: i) zaobchádzanie s denaturovaným etanolom, ii) znížené sadzby pre malých výrobcov a klasifikácia niektorých alkoholických nápojov, iii) alkoholické nápoje s nízkym obsahom alkoholu a iv) meranie stupňa Plato sladeného/ochuteného piva. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Zaobchádzanie s denaturovaným etanolom: v súčasnosti je vzájomné uznávanie úplne denaturovaného etanolu medzi členskými štátmi nekonzistentné a existujú rozdielne výklady nepriameho využívania čiastočne denaturovaného etanolu. Komisia navrhuje a) objasniť vzájomné uznávanie úplne denaturovaného etanolu a modernizovať postupy oznamovania nových receptúr na jeho výrobu členskými štátmi; b) zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s čiastočne denaturovaným etanolom na nepriame využívanie a c) žiadať, aby sa pri preprave čiastočne denaturovaného etanolu so skutočným obsahom alkoholu v objeme nad 90 % a pri polotovaroch s obsahom alkoholu uplatňoval kontrolný systém pohybu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (EMCS). |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Znížené sadzby pre malých výrobcov a klasifikácia alkoholických nápojov: členské štáty môžu povoliť znížené sadzby pre malých výrobcov piva a etylalkoholu. Malí výrobcovia musia byť „právne a hospodársky nezávislí“, hoci to nie je adekvátne vymedzené. Táto situácia vedie k neistote a spôsobuje administratívne, resp. súdne náklady. Členské štáty okrem toho nemôžu uplatňovať znížené sadzby na malých výrobcov alkoholických nápojov. Tým sa znevýhodňujú malí výrobcovia cideru. Komisia navrhuje a) vymedziť pojem „právne a hospodársky nezávislý“ a zaviesť jednotné osvedčenie pre malých výrobcov piva vrátane výrobcov cideru v celej EÚ (1) a b) zaviesť dobrovoľné znížené sadzby pre nezávislých malých výrobcov cideru (2). |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Nápoje s nízkym obsahom alkoholu: členské štáty môžu uplatňovať znížené sadzby na nápoje s nízkym obsahom alkoholu. Toto sa vzťahuje len na niektoré alkoholické výrobky (napríklad pivo). Komisia navrhuje zvýšiť prahovú hodnotu z 2,8 na 3,5 objemových percent (3). Tvrdí, že prahová hodnota pre pivo s nízkym obsahom alkoholu je príliš nízka, čím sa oslabuje inovácia produktu a neposkytuje sa dostatočná motivácia rozvíjať toto pododvetvie. V dôsledku toho spotrebitelia nie sú ochotní začať konzumovať pivá s nízkym obsahom alkoholu, čím sa oslabuje zdravotná politika. |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Meranie stupňa Plato sladeného/ochuteného piva: daň sa vyrubuje na základe odkazu na stupeň Plato „hotového výrobku“ v 14 členských štátoch. Jedenásť členských štátov uskutočňuje meranie na konci procesu výroby piva a ďalšie tri členské štáty pred pridaním cukrového sirupu alebo aromatických látok. (Zvyšné členské štáty nepoužívajú metódu Plato a uprednostňujú meranie na základe skutočného obsahu alkoholu v objemových percentách.) Pojem „hotový výrobok“ nie je v smernici definovaný, v dôsledku čoho existujú tri rozdielne výklady. To má za následok nejednotné meranie a následne rozdielnu výšku spotrebnej dane uplatňovanej na výrobky, ktoré môžu mať rovnaký obsah alkoholu. Ďalej sa tvrdí, že monitorovacie postupy sú zaťažujúce vzhľadom na rôzne požiadavky na meranie stupňa Plato podľa troch rozdielnych výkladov (napr. požiadavka na monitorovanie v pivovare namiesto kontroly výrobku naplneného do fľaše). Súdny dvor Európskej únie (4) vyložil súčasnú smernicu tak, že na účel vyrubenia dane by sa stupeň Plato mal merať pred ukončením procesu, a teda s vylúčením pridaných látok. Komisia navrhuje objasniť ustanovenie týkajúce sa merania stupňa Plato v pive, najmä pokiaľ ide o čas, kedy sa má meranie stupňa Plato vykonať (5). Predpokladom na to je vykonanie merania na konci procesu (t. j. berúc do úvahy všetky prídavné látky). Na základe toho bude možné efektívne vysvetliť definíciu „hotového výrobku“. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní (prepracované znenie). Tento druhý balík opatrení je technickej povahy a obsahuje opatrenia na zjednodušenie prepravy tovaru podliehajúceho spotrebnej dani. Postupy týkajúce sa spotrebnej dane a colného režimu nie sú vždy zosúladené alebo synchronizované, čo spôsobuje problémy pri dovoze a vývoze tovaru podliehajúceho spotrebnej dani. V niektorých situáciách sú postupy týkajúce sa spotrebných daní zložité alebo sú v nich medzi jednotlivými členskými štátmi výrazné rozdiely. So zreteľom na vysoké daňové riziko pri držbe a preprave tovaru podliehajúceho spotrebnej dani v režime pozastavenia spotrebnej dane sú okrem toho tieto opatrenia využívané najmä veľkými podnikmi. Malé a stredné podniky využívajú postupy, ktoré sú vhodnejšie pre malé zásielky a nízky počet prepráv, znamenajú však vyššiu regulačnú záťaž, pokiaľ ide o prepravu. To spôsobuje ďalšie administratívne náklady a náklady súvisiace s dodržiavaním predpisov a vyžaduje si väčšie úsilie zo strany podnikov, ako aj vnútroštátnych orgánov. Dôvodom je to, že niektoré kroky v postupoch sa musia vykonávať ručne a so zreteľom na požiadavky, ktoré sú v jednotlivých členských štátoch odlišné. Takéto kroky sú okrem toho zdrojom daňových podvodov. Komisia navrhuje celý rad opatrení s cieľom zefektívniť a zjednodušiť tieto postupy týkajúce sa interakcie medzi vývoznými a dovoznými postupmi v súvislosti s výrobkami podliehajúcimi spotrebnej dani, daňovými povinnosťami vznikajúcimi medzi podnikmi a mimoriadnymi situáciami. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Interakcia dovozných postupov: Neexistujú žiadne normalizované požiadavky na dokumentáciu týkajúcu sa uplatnenia oslobodenia od spotrebnej dane pri prepustení do voľného obehu. O oslobodenie od platby pri prepustení možno žiadať vtedy, ak má byť tovar prepravený z miesta dovozu v rámci kontrolného systému pohybu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (EMCS). Neexistujú však žiadne normalizované požiadavky, na rozdiel od oslobodenia od DPH pri dovoze pre dodávky v rámci EÚ. Komisia navrhuje zaviesť požiadavku nahlasovať odosielateľa a príjemcu (členské štáty majú možnosť žiadať identifikáciu prepravy tovaru podliehajúceho spotrebnej dani). |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | Interakcia vývozných postupov: Medzi EMCS a systémom kontroly vývozu (ECS) neexistuje žiadna harmonizovaná synchronizácia. Prepravu treba uzatvárať ručne, pričom zrušené dovozy nie sú nahlasované do EMCS. To môže viesť k administratívnej záťaži pre podniky (napr. oneskorenie pri uvoľňovaní záruk), potenciálnym podvodom a narušeniu trhu. Komisia navrhuje zaviesť požiadavku identifikovať odosielateľa tovaru podliehajúceho spotrebnej dani a administratívny referenčný kód prepravy v rámci systému EMCS. V záujme lepšej synchronizácie sa taktiež zavedie povinné nahlasovanie mimoriadnej situácie pri vývoze do systému EMCS (napr. neuskutočnený výstup tovaru z EÚ, zrušenie vyhlásenia). |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Zosúladenie tranzitu: Okrem kombinácie systému EMCS a ECS sa na kontrolu vývozu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani používajú aj iné postupy: colný režim vonkajšieho a vnútorného tranzitu a jedna prepravná zmluva. Používanie týchto postupov zjednodušuje vývozné operácie pre hospodárske subjekty, pretože im umožňuje ukončiť režim vývozu na začiatku tranzitu a dokončiť tak prepravu v rámci systému EMCS. Používanie týchto zjednodušených vývozných postupov však spôsobilo rad problémov: nedostatočnú evidenciu oslobodenia od spotrebnej dane, absenciu dôkazov o fyzickom výstupe tovaru, uvoľňovanie záruk pred skutočným výstupom tovaru a nedostatočný dohľad. V dôsledku toho môžu vzniknúť príležitosti na podvod a právna neistota, ktorá má za následok uplatňovanie zložitých postupov a zmätok na úrovni podnikov. V súčasnosti nie je z právneho hľadiska možné uzavrieť prepravu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani začatím tranzitu. Komisia navrhuje, aby hospodárske subjekty mohli využívať zjednodušený spôsob vývozu tovaru podliehajúceho spotrebnej dani využitím režimu vonkajšieho tranzitu po vývoze namiesto používania systému EMCS až po vonkajšiu hranicu. Tým by sa poskytlo náležité riadenie záruk a zabránilo by sa tomu, aby tovar v mieste určenia zmizol, keďže tovar, ktorý v dôsledku začatia vonkajšieho tranzitu prestal byť tovarom Únie, by bol pod colným dohľadom dovtedy, kým neopustí colné územie. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Preprava tovaru, za ktorý už bola zaplatená daň, medzi podnikmi: súčasný postup týkajúci sa prepravy tovaru, za ktorý už bola zaplatená daň, medzi podnikmi sa realizuje v papierovej podobe. Tento postup využívajú malé a stredné podniky, pretože si pri odosielaní alebo príjme nevyžaduje daňový sklad. Uvedený postup je však zastaraný, nejasný a zaťažujúci. Komisia navrhuje, aby sa takáto preprava zautomatizovala rozšírením rozsahu systému EMCS zjednodušeného vďaka vytvoreniu dvoch nových kategórií – certifikovaného odosielateľa a certifikovaného príjemcu. Prinesie to zjednodušenie, zníženie nákladov pre malé a stredné podniky a zvýšenie efektívnosti. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Mimoriadne situácie: Mimoriadne situácie zahŕňajú množstvo nepredvídaných situácií: množstvo tovaru prichádzajúceho na miesto určenia je nižšie alebo vyššie ako množstvo deklarované pri odosielaní (vrátane prirodzených strát, ako je vyparenie benzínu); príjemca odmietne prevziať zodpovednosť za tovar; preprava je oficiálne zrušená atď. Tieto situácie nie sú v právnych predpisoch podrobne ošetrené, v dôsledku čoho členské štáty uplatňujú rôzne postupy týkajúce sa posudzovania strát, procesov odmietnutia a limitov prípustných strát. To môže spôsobiť komplikácie a zmätok. Smernice už zabezpečujú, že sa množstvo meria jednotným spôsobom. Komisia súhlasí s tým, že o nich musí vnútroštátne orgány informovať v rozsiahlejšej miere. Navrhuje však nové opatrenia na normalizáciu limitov prípustných strát. |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | Existujú dva ďalšie návrhy, ktoré sú administratívnej povahy a podporujú návrhy uvedené v smernici Rady, ktorou sa stanovujú všeobecné ustanovenia v oblasti spotrebných daní (prepracované znenie). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012 o administratívnej spolupráci v oblasti spotrebných daní, pokiaľ ide o obsah elektronického registra, sa týka automatizácie kontroly prepravy tovaru podliehajúceho spotrebnej dani, ktorý bol uvedený do daňového voľného obehu v jednom členskom štáte a ktorý sa prepravuje do druhého členského štátu, aby bol v tomto druhom členskom štáte dodaný na podnikateľské účely. |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o informatizácii prepravy a kontroly tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (prepracované znenie) dopĺňa uvedené nariadenie Rady a uvádza do platnosti automatizáciu kontroly prepravy tovaru podliehajúceho spotrebnej dani. |
| --- | --- |

2.4.2.

3.   Pripomienky

3.1.   Návrh smernice Rady, ktorou sa mení smernica 92/83/EHS

| 3.1.1. | Zaobchádzanie s denaturovaným etanolom (pozri bod 2.2.1). EHSV sa domnieva, že návrhy Komisie sú dobré a malo by sa v nich pokračovať. Okrem toho je potrebné komplexnejšie chápanie nezákonného trhu s liehovinami. Preto by sa malo zadať vypracovanie správy o tomto probléme, aby bolo možné vyvinúť lepšie nástroje na jeho riešenie. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Znížené sadzby pre malých výrobcov a klasifikácia niektorých alkoholických nápojov (pozri bod 2.2.2). EHSV sa aj v tomto prípade domnieva, že návrhy Komisie by mohli riešiť súčasné problémy a viesť k lepšej zrozumiteľnosti a zároveň zlepšiť režim tak, aby zostali zachované stimuly na podporu malých výrobcov. EHSV sa nazdáva, že Komisia by v budúcnosti mala zvážiť zavedenie podobnej zníženej sadzby s revidovanými prahovými hodnotami pre liehovary. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Nápoje s nízkym obsahom alkoholu (pozri bod 2.2.3). Návrhy Komisie týkajúce sa tejto otázky sú kontroverznejšie. Je ťažké preukázať, že by bola narušená inovácia výrobkov. Existujú neoficiálne dôkazy týkajúce sa narastajúceho zastúpenia pív s nízkym obsahom alkoholu medzi výrobcami, a to vrátane malých výrobcov. Podmienkou akýchkoľvek prínosov pre zdravie by bolo, aby boli spotrebitelia piva s bežným obsahom alkoholu motivovaní k tomu, aby začali konzumovať alkoholické nápoje s revidovaným nízkym obsahom alkoholu. Pokiaľ k tomu nedôjde, mohlo by to viesť k tomu, že spotrebitelia piva s nízkym obsahom alkoholu zvýšia svoju spotrebu alkoholu. EHSV však uznáva, že tieto návrhy nie sú pre členské štáty záväzné. To znamená, že v právomoci každého členského štátu je ponechať nižší limit a znížiť sadzbu spotrebnej dane. Výbor preto súhlasí s týmito návrhmi. Do piatich rokov od zavedenia týchto opatrení by sa však mal uskutočniť prieskum v členských štátoch, ktoré tieto ustanovenia využili, aby bolo možné určiť, do akej miery došlo k posunu v konzumácii výrobkov s nízkym obsahom a k odklonu od výrobkov s bežným obsahom alkoholu. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Meranie stupňa Plato sladeného/ochuteného piva (pozri bod 2.2.4): EHSV si uvedomuje, že návrhy Komisie týkajúce sa tejto otázky sa môžu ukázať ako problematické, najmä pokiaľ ide o výklad Súdneho dvora Európskej únie v súvislosti s touto smernicou. Tvrdenie, že postupy merania obsahu alkoholu pred pridaním cukru/sladidiel sú z administratívneho hľadiska zaťažujúce, zástupcovia hospodárskych subjektov spochybňujú. V súčasnosti iba tri členské štáty vykonávajú meranie pred pridaním cukru/sladidiel, kým ostatných jedenásť členských štátov, ktoré používajú metódu Plato, uplatňuje metódu zodpovedajúcu návrhom Komisie. Vzhľadom na túto skutočnosť a na výhody vyplývajúce z konzistentnej definície „hotového výrobku“ je menej problematické, aby tri členské štáty zmenili svoju metódu, namiesto toho, aby sa požadovalo, aby ju zmenilo jedenásť členských štátov. Ďalej treba konštatovať, že pri vývoze takýchto výrobkov nie sú rozdiely v metóde Plato relevantné, keďže sa požaduje meranie skutočného objemového obsahu alkoholu. EHSV sa preto domnieva, že návrhy Komisie sú najmenej rušivé a predstavovali by výhodu so zreteľom na ochranu príjmov z daní. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Návrh smernice Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní (prepracované znenie)

| 3.2.1. | EHSV sa nazdáva, že opatrenia zahrnuté v tomto návrhu smernice Rady týkajúce sa interakcie dovozných a vývozných postupov, zosúladenia tranzitu, prepravy tovaru, za ktorý už bola zaplatená daň, dane zaplatenej za tovar medzi podnikmi a mimoriadnych situácií budú mať zamýšľaný účinok, a to konkrétne zjednodušenie prepravy tovaru podliehajúceho spotrebnej dani, zosúladenie postupov týkajúcich sa spotrebnej dane a colného režimu, zníženie administratívnych nákladov a nákladov na dodržiavanie predpisov pre hospodárske subjekty, ako aj vnútroštátne orgány a pomoc pri boji proti podvodom. EHSV tieto návrhy podporuje. |
| --- | --- |

3.2.1.

3.3.   Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 389/2012, a návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o informatizácii prepravy a kontroly tovaru podliehajúceho spotrebnej dani (prepracované znenie).

| 3.3.1. | EHSV podporuje tieto návrhy, keďže z administratívneho hľadiska uľahčujú vykonávanie návrhov uvedených v smernici Rady, ktorou sa stanovuje všeobecný systém spotrebných daní. |
| --- | --- |

3.3.1.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Článok 4 a článok 13 a).

1

(2)  Článok 13

2

(3)  Článok 5

3

(4)  C-30/17 – Kompania Piwowarska, 17. mája 2018.

4

(5)  Článok 3

5

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/113 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/113

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o cenných papieroch zabezpečených štátnymi dlhopismi

[COM(2018) 339 final – 2018/0171 (COD)]

(2019/C 62/18)

| Spravodajca: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Daniel MAREELS

| Konzultácia | Európsky parlament, 5. 7. 2018
  Rada Európskej únie, 6. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu a hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 201/3/8 |

Konzultácia

Európsky parlament, 5. 7. 2018

Rada Európskej únie, 6. 7. 2018

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu a hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

201/3/8

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrhy týkajúce sa cenných papierov zabezpečených štátnymi dlhopismi (sovereign bond-backed security – SBBS), ktoré zapadajú do širšieho rámca dokončenia bankovej únie a vytvorenia únie kapitálových trhov. Výbor v minulosti vystupoval ako veľký zástanca a podporovateľ oboch týchto únií. Tieto návrhy môžu tiež pozitívne prispieť k finančnej stabilite a odolnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Z koncepčného hľadiska ide o snahu riešiť prostredníctvom SBBS tradične silné väzby medzi bankami a ich domovskými štátmi („sovereigns“). Výbor už od obdobia finančnej krízy vyzýva, aby sa v tejto záležitosti podnikli príslušné kroky, a dôrazne podporuje oslabenie týchto väzieb. Odhliadnuc od úsilia, ktoré sa vynaložilo v minulosti, EHSV víta, že sa súčasný návrh tejto otázke venuje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | SBBS skutočne môžu viesť k tomu, že banky znížia svoju expozíciu voči verejnému dlhu svojej domovskej krajiny a lepšie diverzifikujú svoje portfóliá verejných dlhov. Okrem toho nedochádza k rozdeleniu rizík a strát medzi členskými štátmi eurozóny. Za tieto riziká a straty sú v prípade, že nastanú, v plnej miere zodpovední investori do SBBS. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V súčasnom stave by sa SBBS označili ako „sekuritizácie“ pre uplatnenie regulácie, čo by spôsobilo, že by pre banky nebolo zaujímavé do nich investovať. Výbor sa domnieva, že je úplne správne napraviť túto situáciu. Zrovnoprávnenie SBBS so štátnymi dlhopismi členských štátov eurozóny denominovanými v eurách („sovereign exposures“ alebo vystavenia voči štátnym dlhopisom) musí investorom z finančného sektora umožniť, aby investovali do SBBS za rovnakých podmienok ako pri investíciách do podkladových štátnych dlhopisov z eurozóny. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Návrhy zahŕňajú iba podporný rámec, ktorý umožňuje vývoj SBBS prostredníctvom trhu. Výbor považuje za veľmi dôležité zachovať zrozumiteľnosť, funkčnosť a účinnosť tohto rámca za každých okolností. Takisto to nesmie to mať žiadne negatívne alebo nepriaznivé dôsledky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vo vzťahu k navrhovanému regulačnému rámcu má EHSV diferencovaný prístup. Pri niekoľkých aspektoch, ako je princíp emisie SBBS účelovo vytvoreným subjektom, možno počítať so schválením. Pri iných aspektoch, ako je vlastná certifikácia zloženia podkladového portfólia účelovo vytvoreným subjektom, je vhodné normy sprísniť. Vzhľadom na význam tohto aspektu sa zdá byť vhodný prísnejší a predbežný dohľad zo strany Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Niektoré otázky takisto zostávajú otvorené. Preto sa naskytá otázka, či budú SBBS účinné a efektívne za každých okolností, ako aj to, aký bude ich osud v čase všeobecnej krízy alebo krízy v jednom alebo vo viacerých členských štátoch. Aké sú dôsledky rozdelenia emisií na tranže, keď sa v súčasnosti zdá, že nadriadené tranže (ktoré predstavujú menšie riziko) bude možné umiestniť na trh iba v prípade, že sa nájde dostatok investorov do podriadenejších tranží (rizikovejších)? Zdá sa, že emisie tým získajú náhodný a neistý charakter a táto slabá stránka prinajmenšom podkopáva možný úspech SBBS. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Veľký význam má takisto pozitívny prístup „trhov“ a ďalších dôležitých zainteresovaných strán k SBBS. Musia byť ochotné vyvinúť úsilie na to, aby sa tento nástroj zaviedol v praxi. Trhy a zástupcovia členských štátov sa pri prípravných konzultáciách so zainteresovanými stranami vyjadrili značne kriticky. Výbor sa domnieva, že je nevyhnutné otvoriť dialóg a konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami s cieľom nájsť spoločné konštruktívne riešenie. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Celkovo a s ohľadom na všetky uvedené úvahy sa EHSV domnieva, že otestovanie nového finančného nástroja SBBS na trhu je jediným spôsobom, ako zistiť, či banky v rámci svojich vkladov prejdú z dlhopisov svojich domovských krajín na SBBS a či budú investori ochotní nakupovať „podriadené“ tranže v dostatočnom množstve, aby malo vytvorenie SBBS zmysel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor sa napokon domnieva, že je potrebné aj naďalej uvažovať o otázke, či si SBBS budú môcť zaobstarať aj súkromní sporitelia a spotrebitelia. Vzhľadom na to, že na jednej strane ide o obzvlášť komplexný produkt, ktorý je na druhej strane rozdelený na tranže, sa výbor domnieva, že do úvahy môže pripadať iba možnosť, že by si mohli zaobstarať „prednostné“ tranže, nie však tie „podriadené“. Riziko zostáva obmedzené iba pri prednostných tranžiach a ich vlastníctvo možno prirovnať k priamemu vlastníctvu štátnych dlhopisov týmito sporiteľmi a spotrebiteľmi. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Komisia 24. mája 2018 zverejnila svoj návrh (1) trhového rozvoja cenných papierov zabezpečených štátnymi dlhopismi, známejšími pod anglickým názvom „sovereign bond-backed securities“ alebo skrátene „SBBS“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tento návrh zapadá do širšieho rámca dobudovania bankovej únie a vytvorenia únie kapitálových trhov. Zameriava sa najmä na ďalšie oslabenie väzby medzi bankami a ich vnútroštátnymi vládami („sovereigns“), a teda presadzuje znižovanie rizika a rozdelenie rizík so súkromným sektorom. Vzhľadom na cezhraničný charakter návrhu je jeho zámerom taktiež prispieť k integrovanejším a diverzifikovanejším finančným trhom štátnych dlhopisov na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V minulosti banky držali skôr väčšie množstvo štátnych dlhopisov svojich vlastných vlád (domovských krajín), čo môže – ako vyplynulo z finančnej krízy – predstavovať určité riziko. Preto sa odvtedy požaduje oslabiť túto väzbu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cieľom SBBS, ktoré sú odpoveďou na tento problém, je dať bankám možnosť geograficky lepšie rozložiť svoje portfólio štátnych dlhopisov. Zároveň sa tak počíta na jednej strane s nižšou ponukou podobných dlhopisov a na druhej strane s vyšším dopytom finančných inštitúcií po takýchto aktívach, okrem iného v dôsledku nových regulačných požiadaviek na držbu dostatočných rezerv vysokolikvidných aktív. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | SBBS sú finančným nástrojom nového druhu a v súčasnom návrhu sa prejavuje snaha odstrániť prekážky, ktoré ich vývoju doteraz stáli v ceste. Navrhovaný podporný rámec má v zásade dva konkrétne ciele: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | vytvoriť vhodný všeobecný rámec pre SBBS, pomocou ktorého sa zabezpečí „štandardizácia“ tohto nového nástroja, čo bude prínosom pre jeho likviditu; |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | v súvislosti s tým odstrániť regulačné prekážky, ktoré bránia využívaniu a získavaniu SBBS. Ide teda o to, aby investori, si ktorí tento druh SBBS zaobstarávajú, uplatňovali prístup založený na prezretí podkladových expozícií. Vďaka tomu budú z regulačného hľadiska platiť rovnaké pravidlá ako v prípade, že by sami držali podkladové štátne dlhopisy. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Špecifickým znakom a súčasne základnou charakteristikou SBBS je ich podkladové portfólio. Aby bolo možné uplatniť uvedené geografické rozloženie rizík v bankovej únii a na vnútornom trhu, musí byť zložené zo štátnych dlhopisov všetkých členských štátov eurozóny. Ďalším obmedzením je, že do úvahy prichádzajú len emisie vydané v eurách. Do SBBS sa zahrnú úmerne k hospodárskemu významu príslušného členského štátu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ďalší mimoriadne špecifický prvok sa týka skutočnosti, že za riziká a straty znášajú investori. V SBBS sú zriadené tranže a investori si môžu vybrať prednostné tranže (ktoré predstavujú menšie riziko) alebo podriadené tranže (ktoré predstavujú väčšie riziko). Podkladové portfóliá sú ich jedinou zárukou vzhľadom na to, že sa v súčasnosti zaručuje, že emitenti SBBS sú subjekty ad hoc, ktoré nemôžu vykonávať žiadne iné činnosti a od ktorých nie je možné žiadať náhradu (2). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Takisto pokiaľ ide o investorov, na režim regulácie SBBS sa bude uplatňovať uvedený prístup založený na prezretí podkladových expozícií. V dôsledku toho sa právna stránka tohto nástroja nebude považovať za „sekuritizáciu“ (3), ale za podkladový cenný papier, ktorý je začlenený do SBBS. V príslušných prípadoch získajú investori pre SBBS, ktorí splnia všetky podmienky, rovnaký režim regulácie, pokiaľ ide o kapitálové požiadavky, limity koncentrácie a limity likvidity, ako pre štátne dlhopisy, ktoré držia priamo. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | V aktuálnych návrhoch sa stanovujú predpoklady a podmienky pre SBBS, ako aj prudenciálne zaobchádzanie s nimi, ale nakoniec bude záležať od „trhu“, či ich použije. Budú to napokon poskytovatelia a investori, ktorí rozhodnú, či sa tento nový finančný nástroj stane skutočnosťou, a ak áno, do akej miery sa bude používať. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Poznámky a pripomienky

| 3.1. | Výbor víta tento návrh týkajúci sa SBBS, ktorý zapadá do širšieho rámca dokončenia bankovej únie a vybudovania únie kapitálových trhov. Výbor v minulosti vystupoval ako veľký zástanca a podporovateľ oboch týchto únií (4). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tieto návrhy sa konkrétnejšie týkajú ďalšieho oslabenia väzby medzi bankami a ich domovskými krajinami. Od obdobia finančnej krízy je výbor rozhodným zástancom, a preto takisto víta, že sa súčasný návrh touto témou zaoberá a berie pritom ohľad na kontext, v ktorom sa súčasne hovorí o klesajúcej ponuke štátnych dlhopisov a rastúcom dopyte po nich. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | SBBS majú ako nový finančný nástroj potenciál na lepšiu a širšiu diverzifikáciu, pokiaľ ide o expozíciu bánk a iných finančných inštitúcií voči štátnym dlhopisom („sovereign bond holdings“). To nepochybne prispieva k zmenšovaniu rizík vo finančnom sektore. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Návrh zahŕňa iba podporný rámec, ktorý umožňuje vývoj SBBS na trhu bez toho, aby doň zasahoval. Pokiaľ sa trhu podarí zachytiť úspešný vývoj, povedie to k vzniku nového finančného nástroja a súvisiaceho trhu. Vplyv takéhoto vývoja výbor načrtol v dvoch scenároch (5). Pokiaľ sa SBBS vytvoria iba v obmedzenom objeme, hovoríme o sume približne 100 miliárd EUR. V rámci širšieho prístupu ide o sumu viac ako 1 500 miliárd EUR a v tom prípade by sa dosiahol makroekonomický význam. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Široké rozloženie SBBS môže tiež znamenať lepšiu integráciu finančných trhov, čo by prispelo k posilneniu finančnej stability a odolnosti finančného systému. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor považuje za dôležité, aby bol navrhovaný podporný rámec zrozumiteľný, účinný a efektívny za každých okolností a nemal žiadne negatívne alebo nepriaznivé dôsledky. Okrem iného v záujme zvýšenia nádeje na úspech je veľmi dôležitý pozitívny prístup „trhov“ a iných dôležitých zainteresovaných strán. Musia byť ochotné vyvinúť úsilie na zavedenie SBBS do praxe. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Trhy a zástupcovia členských štátov sa pri prípravných konzultáciách so zainteresovanými stranami vyjadrili značne kriticky. Účastníci trhu mali zmiešané názory, pokiaľ ide o životaschopnosť SBBS. Pracovníci zodpovední za riadenie dlhu („Debt Management Officers“) sa napríklad domnievajú, že SBBS väzbu medzi bankami a ich domovskými krajinami nenarušia ani nevytvoria nízkorizikové aktíva. Zástupcovia členských štátov sa ešte nedávno vyjadrili, že SBBS nepovažujú za nevyhnutné (6). Výbor sa domnieva, že je nutné otvoriť dialóg a konzultácie so všetkými zainteresovanými stranami a hľadať spoločné konštruktívne riešenie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Odhliadnuc od toho, čo sa už uviedlo a čo sa ešte uvedie, môže navrhovaný regulačný rámec pre SBBS vo všeobecnosti počítať s podporou výboru, a to najmä preto, že odstraňuje znevýhodňovanie, ktorému sú doteraz podobné nástroje vystavené, a zároveň používa prístup referenčného porovnávania. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Táto podpora je podmienená okrem iného tým, že SBBS musia vytvoriť a emitovať podniky zo súkromného sektora. Požiadavka, že emitent musí byť „účelovo vytvorený subjekt“, ktorý nesmie vykonávať žiadne iné činnosti, sa zdá byť oprávnená. Vďaka tomu je každému všetko jasnejšie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Povinným zahrnutím štátnych dlhopisov všetkých členských štátov eurozóny denominovaných v eurách úmerne k ich hospodárskemu významu (7) sa zabezpečí rozloženie a diverzifikácia, ktoré sa uvádzajú v bode 3.3. Okrem toho sú určité štátne dlhopisy vďaka tomuto zahrnutiu zaujímavejšie pre medzinárodných investorov. To platí najmä pre štátne dlhopisy určitých krajín, ktoré sa inak vydávajú na malých a menej likvidných trhoch. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vzhľadom na význam povinného zahrnutia štátnych dlhopisov všetkých členských štátov úmerne k ich hospodárskemu významu, ktoré sa uvádza v predchádzajúcom bode, má výbor viacero otázok týkajúcich sa uvedeného systému vlastnej certifikácie zo strany emitentov. Vzniká otázka, či je potrebné zaistiť prísnejší a predbežný dohľad zo strany orgánu ESMA. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Takisto je dôležité, že sa v rámci tohto nového nástroja nehovorí o rozdelení rizík a strát medzi členskými štátmi eurozóny. Tieto riziká a straty v plnej miere znášajú investori do SBBS. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ako emitent vydáva účelovo vytvorený subjekt sériu cenných papierov, ktoré zahŕňajú požiadavky na výnosy podkladového portfólia. Tieto cenné papiere predstavujú rôzne riziko, pričom „prednostné tranže“ (8) nesú najnižšie riziko a „podriadené tranže“ to najvyššie. V praxi to podľa všetkého znamená, že prednostné tranže sa umiestnia na trh iba v prípade, že sa nájde dostatok investorov do podriadených tranží (9). V dôsledku toho bude každá emisia náhodná a neistá. Táto slabá stránka podkopáva možný úspech SBBS. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Je tiež možné klásť si otázku, či budú SBBS funkčné a efektívne za každých okolností. Aký bude ich osud v čase všeobecnej krízy alebo krízy v jednom alebo vo viacerých členských štátoch? Je to dôležité vzhľadom na to, že nedávne udalosti znovu ukázali, že finančné trhy na tento druh situácií reagujú rýchlo. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Ďalej je potrebné objasniť dôsledky vzniku trhu SBBS popri už existujúcom trhu pre štátne dlhopisy jednotlivých členských štátov. A tu vzniká viacero otázok. Napríklad: budú za každých okolností k dispozícii dostatočné objemy? A čo sa stane, ak to tak nebude? Nepovedie vytvorenie ďalšieho trhu k fragmentácii a roztrieštenosti? |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Regulačný rámec takisto umožňuje sporiteľom a spotrebiteľom získať a vlastniť SBBS (10). Vzhľadom na to, že ide o obzvlášť komplexné produkty, by sa mohlo zdať, že by k nim nemali mať prístup. Možno je však potrebné rozlišovať a zaviesť zákaz iba pre „podriadené tranže“, pretože so sebou môžu niesť veľké riziko. Inak by to mohlo byť pri „prednostných tranžiach“, ktoré predstavujú nízke riziko a určite obstoja v porovnaní s priamym vlastníctvom štátnych dlhopisov týmito sporiteľmi a spotrebiteľmi. Výbor žiada, aby sa tomuto problému ďalej venovala pozornosť. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Výbor napokon považuje za úplne oprávnené, že v záujme uplatňovania regulácie sa SBBS zrovnoprávňujú so štátnymi dlhopismi členských štátov eurozóny denominovanými v eurách (sovereign exposures). To musí investorom z finančného sektora umožniť investovať do SBBS za rovnakých podmienok, za ktorých investujú do podkladových štátnych dlhopisov z eurozóny. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Celkovo a s ohľadom na všetky uvedené pripomienky sa výbor domnieva, že realizácia SBBS je koncepčne zaujímavá myšlienka, jej vykonávanie v návrhoch však vyvoláva rozporuplný dojem a mnoho otázok. Nezodpovedané okrem toho nemôžu zostať ani kritické úvahy a reakcie účastníkov trhu a iných dôležitých zainteresovaných strán. Celkovo však výbor súhlasí s Komisiou, že skutočnú odpoveď dá len prax, keď sa táto koncepcia otestuje na skutočných trhoch. |
| --- | --- |

3.18.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 339 final.

1

(2)  Okrem výnimočných prípadov, ako je zneužívanie označenia SBBS.

2

(3)  V takomto prípade by boli regulačné požiadavky prísnejšie.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 117; Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 46; Ú. v. EÚ C 177, 18.5.2016, s. 21.

4

(5)  SWD(2018) 252 final, s. 70.

5

(6)  K týmto úvahám a pripomienkam pozri podrobnejšie časť 3 dôvodovej správy k návrhu nariadenia (s. 6).

6

(7)  Pozri článok 4 ods. 2 návrhu nariadenia a pre údaje súvisiace s hospodárskym významom príslušných členských štátov pozri: https://www.ecb.europa.eu/ecb/orga/capital/html/index.sk.html.

7

(8)  Prednostné tranže by predstavovali najväčšiu časť emisií, podriadené tranže tu najmenšiu.

8

(9)  Podriadené tranže prinášajú výmenou za toto vyššie riziko spravidla vyšší výnos.

9

(10)  Pozri článok 3 ods. 6 návrhu nariadenia.

10

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/118

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program spolupráce v daňovej oblasti „Fiscalis“

[COM(2018) 443 final – 2018/0233 (COD)]

(2019/C 62/19)

| Spravodajca: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Spravodajca:

Krister ANDERSSON

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. 6. 2018
  Rada Európskej únie, 4. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/2/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Rada Európskej únie, 4. 7. 2018

Právny základ

článok 114 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/2/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia Komisie o novom programe Fiscalis. Daňové orgány členských štátov naďalej znášajú dôsledky nedostatočnej kapacity a spolupráce a EHSV súhlasí s tým, že je naliehavo potrebné zlepšiť uplatňovanie daňovej politiky vrátane administratívnej spolupráce a podporiť daňové orgány. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV potvrdzuje, že vyššia účinnosť medzi daňovými orgánmi je dôležitá pre súdržnosť a fungovanie jednotného trhu a súhlasí s tým, že takýto stupeň spolupráce a koordinácie možno dosiahnuť len na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa obáva, že vzhľadom na rozsiahly program, ktorý Komisia navrhla, a rýchlo prebiehajúcu digitalizáciu, navrhovaný rozpočet vo výške 270 miliónov EUR nemusí postačovať. EHSV preto odporúča preskúmať v polovici uplatňovania programu adekvátnosť jeho financovania. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že je dôležité zohľadniť digitálny rozvoj a je potešený zámerom Komisie zabezpečiť koordináciu európskych elektronických systémov s inými relevantnými opatreniami týkajúcimi sa elektronickej verejnej správy na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV nabáda Komisiu k tomu, aby spolupracovala s členskými štátmi pri rozvoji spoločného základného kurzu odbornej prípravy pre daňové orgány s cieľom zlepšiť fungovanie jednotného trhu. EHSV sa domnieva, že spoločné vzdelávacie úsilie by mohlo v budúcnosti viesť k vytvoreniu daňovej akadémie EÚ pre daňové orgány. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV na základe výsledkov hodnotenia súčasného programu konštatuje, že opatrenia týkajúce sa spoločných auditov, projektových skupín, pracovných návštev a odborných tímov pre IT spoluprácu boli jednými z najúspešnejších nástrojov. Nalieha na Komisiu, aby sa v novom programe Fiscalis prioritne zamerala na tieto opatrenia. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV víta zavedenie viacročných pracovných programov, ktoré znížia administratívne zaťaženie Komisie aj členských štátov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby sa občianska spoločnosť ako celok stala aktívnou súčasťou programu Fiscalis. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Úvod a súvislosti

| 2.1. | Komisia v balíku opatrení týkajúcich sa budúceho viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 (1), ktorý prijala 2. mája 2017, zverejnila návrh na obnovený finančný záväzok pre program Fiscalis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Návrh Komisie sa týka predĺženia trvania prebiehajúceho programu Fiscalis 2020, ktorý bol stanovený nariadením (EÚ) č. 1286/2013 Európskeho parlamentu a Rady a ktorý implementuje Komisia v spolupráci s členskými štátmi a pridruženými krajinami. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zámerom návrhu Komisie je umožniť tieto zjednodušenia a úpravy: 1) rozšíriť používanie jednorazových platieb/jednotkových nákladov; 2) zjednodušiť a skrátiť typológiu opatrení, aby sa zabezpečila väčšia flexibilita; 3) zlepšiť vymedzenie spoločných komponentov a vnútroštátnych komponentov, ktoré lepšie odráža realitu projektov IT, ako aj integráciu ich vlastností; 4) umožniť prijať viacročné pracovné programy s cieľom zabrániť každoročnému administratívnemu zaťaženiu v podobe komitológie. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Rozsah programu by sa tiež mal upraviť a za predpokladu splnenia určitých podmienok mal otvoriť členským štátom, pristupujúcim a kandidátskym krajinám, potenciálnym kandidátom, ako aj partnerským krajinám európskej susedskej politiky a tretím krajinám, ak by boli splnené určité podmienky. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisia navrhuje pre program Fiscalis rozpočet vo výške 270 miliónov EUR na roky 2021 – 2027, čo je viac než 223,2 milióna EUR na roky 2014 – 2020. Prevažná väčšina navrhovaného rozpočtu sa navyše vynaloží na činnosti budovania kapacít IT. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Všeobecným cieľom programu je podporovať daňové orgány a zdaňovanie v záujme zlepšenia fungovania jednotného trhu, posilňovať konkurencieschopnosť Únie a chrániť finančné a hospodárske záujmy Únie a jej členských štátov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisia sa domnieva, že program bude podporovať daňovú politiku a daňové orgány prostredníctvom činností zameraných na budovanie administratívnych kapacít a kapacít informačných technológií (IT), ako aj prostredníctvom operačnej spolupráce. Vďaka tomu bude možné rýchlo a spoločne reagovať na vznikajúce problémy, ako sú daňové podvody, daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, digitalizácia a nové obchodné modely, a zároveň predchádzať zbytočnému administratívnemu zaťaženiu pre občanov a podniky pri cezhraničných transakciách. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh nariadenia Komisie o novom programe Fiscalis. Daňové orgány členských štátov naďalej znášajú dôsledky nedostatočnej kapacity a nedostatočnej spolupráce, a to tak v rámci EÚ, ako aj s tretími krajinami, a EHSV súhlasí s tým, že je naliehavo potrebné zlepšiť uplatňovanie daňovej politiky vrátane administratívnej spolupráce a podporiť daňové orgány. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV potvrdzuje, že vyššia účinnosť medzi daňovými orgánmi je dôležitá pre súdržnosť a fungovanie jednotného trhu a súhlasí s tým, že takýto stupeň spolupráce a koordinácie možno dosiahnuť len na úrovni EÚ. EHSV sa tiež domnieva, že rámec Únie pravdepodobne pozdvihne mieru účasti, a teda zvýši potenciál a konkurencieschopnosť jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa zhoduje s názorom, že prístup na úrovni EÚ s novou orientáciou zameranou na poskytovanie podpory pre daňové orgány v členských štátoch by prispel k prevencii a boju proti daňovým podvodom, daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a zároveň znížil zbytočné administratívne zaťaženie občanov a podnikov pri cezhraničných transakciách. EHSV súhlasí s tým, že to tiež pomôže zlepšiť fungovanie jednotného trhu, zvýšiť konkurencieschopnosť Únie a chrániť finančné a hospodárske záujmy Únie a jej členských štátov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa obáva, že vzhľadom na rozsiahly program, ktorý navrhla Komisia, a rýchlo prebiehajúcu digitalizáciu, navrhovaný rozpočet vo výške 270 miliónov EUR nemusí postačovať. EHSV preto odporúča preskúmať v polovici uplatňovania programu adekvátnosť jeho financovania. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že je dôležité zohľadniť digitálny rozvoj, a je potešený zámerom Komisie zabezpečiť koordináciu európskych elektronických systémov s inými relevantnými opatreniami týkajúcimi sa elektronickej verejnej správy na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV na základe výsledkov hodnotenia súčasného programu konštatuje, že opatrenia týkajúce sa spoločných auditov, projektových skupín, pracovných návštev a odborných tímov pre IT spoluprácu boli jednými z najúspešnejších nástrojov. EHSV by preto uvítal, keby sa tieto opatrenia stali v novom programe Fiscalis prioritou. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV nabáda Komisiu k tomu, aby spolupracovala s členskými štátmi pri tvorbe spoločného základného kurzu odbornej prípravy pre daňové orgány s cieľom zlepšiť fungovanie jednotného trhu. EHSV sa domnieva, že spoločné vzdelávacie úsilie by mohlo v budúcnosti viesť k vytvoreniu daňovej akadémie EÚ pre daňové orgány. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV víta zavedenie viacročných pracovných programov, ktoré zvýšia účinnosť jednotného trhu a znížia administratívne zaťaženie Komisie aj členských štátov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV chápe, že v súčasnosti sa výmena informácií týka len zasielania informácií a nie ich spracovania. Na dosiahnutie úzkej a úspešnej spolupráce medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o budovanie kapacít v oblasti IT, je podľa názoru EHSV potrebné pri výmene informácií bližšie sa zamerať na aspekt spracovania informácií. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV sa domnieva, že je dôležité, aby sa občianska spoločnosť ako celok stala aktívnou súčasťou programu Fiscalis, aby sa v priebehu uplatňovania programu do neho mohla zapájať a monitorovať pokrok. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV si všíma a oceňuje nový jasnejší a jednoduchší mechanizmus na úpravu alebo rozšírenie európskych elektronických systémov na spoluprácu s tretími krajinami, ktoré nie sú pridružené k programu, a s medzinárodnými organizáciami. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV s potešením konštatuje, že návrh je v súlade s inými navrhovanými akčnými programami EÚ, ktoré majú podobné ciele zamerané na obmedzenie podvodného konania, vytvorenie účinnejších inštitúcií a podporné opatrenia na dosiahnutie lepšieho fungovania jednotného trhu. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EHSV súhlasí s tým, aby sa prevažná väčšina navrhovaného rozpočtu vynaložila na budovanie kapacít IT. EHSV tiež schvaľuje výber architektúry IT, ktorá kombinuje spoločné aj vnútroštátne zložky, namiesto plne centralizovanej. Európsky elektronický model založený na národných preferenciách, požiadavkách a obmedzeniach umožní primeraným spôsobom dosiahnuť interoperabilitu a prepojenie v prospech vnútorného trhu. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa Komisia podelila o zodpovednosť s členskými štátmi, vďaka čomu by spoločne zabezpečili vývoj a prevádzku európskych elektronických systémov. Uľahčuje to nájdenie primeraného riešenia pre ucelenejší pohľad EÚ a to, čo je vhodné a užitočné pre každý členský štát, čo snáď vyústi do optimalizácie spolupráce medzi účastníkmi. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Účinnejšia správa by nebola prínosom len pre daňovú správu. EHSV sa domnieva, že priaznivejšie daňové prostredie podporí aj podnikateľskú komunitu EÚ a posilní rast. Podniky sa vďaka zníženiu nákladov na dodržiavanie predpisov a obmedzeniu administratívnej záťaže môžu sústrediť na svoju hlavnú činnosť, ktorou je vytváranie rastu a pracovných príležitostí. |
| --- | --- |

3.15.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 321 final.

1

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/121

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Programu na podporu reforiem

[COM(2018) 391 final – 2018/0213 (COD)]

(2019/C 62/20)

| Spravodajca: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Petr ZAHRADNÍK

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. 6. 2018
  Rada Európskej únie, 27. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 tretí odsek a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 194/3/7 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Rada Európskej únie, 27. 6. 2018

Právny základ

článok 175 tretí odsek a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

194/3/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV podporuje dôvody vytvorenia programu na podporu reforiem, ktorým sa majú členské štáty EÚ motivovať k uskutočňovaniu významných štrukturálnych reforiem, vnímať ich ako komplexnú činnosť a pôsobiť ako doplňujúci nástroj na ich uskutočňovanie na dobrovoľnom základe, a s týmito dôvodmi sa stotožňuje. EHSV navrhuje, aby sa na úrovni členských štátov pri uskutočňovaní štrukturálnych reforiem podporovaných týmto programom sledovali aj ich sociálne vplyvy a dôsledky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je zástancom pevného naviazania programu na podporu reforiem na európsky semester. Súčasne je presvedčený, že úspešná realizácia štrukturálnych reforiem by v strednodobom výhľade mala byť zrejmá aj vo vývoji ekonomickej konvergencie v EÚ. Zároveň sa domnieva, že naviazanie tohto programu na európsky semester môže byť ešte pevnejšie a bezprostrednejšie, než sa v predpokladá v návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že na úspešné spustenie programu na podporu reforiem a dosiahnutie očakávaných prínosov by bolo vhodné ešte lepšie zodpovedať niektoré otvorené otázky, ktoré Európska komisia nezodpovedala úplne jednoznačne. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V súlade s novým ponímaním viacročného finančného rámca EÚ na roky 2021 – 2027, ktoré vychádza aj z dosahovania významných synergií medzi jeho jednotlivými kapitolami, je EHSV presvedčený o potrebe ďalšieho rozpracovania možností programu tak, aby sa tieto synergie v praxi skutočne dosiahli. Privítal by vypracovanie praktickej príručky, ktorá by príjemcom uľahčila orientáciu v možnostiach vzájomného prelínania s ostatnými kapitolami budúceho viacročného finančného rámca, hlavne keď ide o úplne nový prvok jeho fungovania. V rámci odporúčaného zintenzívnenia synergií EHSV odporúča, aby sa využila aj možnosť priameho prepojenia prostriedkov programu s relevantným operačným programom politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča tiež lepšie vyjasniť a vymedziť jednotlivé situácie vyhodnocovania úspešnosti (a teda aj podmienky reálneho uvoľňovania finančných prostriedkov v rámci programu). Súčasne sa domnieva, že práve pri dosahovaní obsahového súladu reformných programov medzi vnímaním Európskej komisie a členských štátov môže veľmi aktívnu úlohu zohrávať organizovaná občianska spoločnosť. V tomto kontexte EHSV víta predpokladané úzke prepojenie programu s národnými programami reforiem. V tejto súvislosti odporúča, aby sa aj starostlivo sledovalo časové fázovanie reforiem a účinne čelilo možnému riziku morálneho hazardu. Za viac ako žiaduce považuje vytvorenie platformy spolupráce medzi členskými štátmi na otázkach podoby a povahy štrukturálnych reforiem. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV sa domnieva, že potreba štrukturálnych reforiem jestvuje nielen na úrovni jednotlivých členských štátov, ale aj na úrovni celej EÚ, pokiaľ majú tieto reformy cezhraničný a často aj celoeurópsky dosah. Keďže program je navrhnutý ako centrálne riadený, podľa EHSV chýba možnosť riešiť prostredníctvom neho práve projekty štrukturálnej povahy s celoeurópskym významom a odporúča, aby sa možnosti programu rozšírili o tento druh reforiem. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV si nie je celkom istý, či je pre členský štát spôsob spätného preplácania podpory v rámci tohto programu (keď omeškanie môže byť aj niekoľko rokov od zavedenia príslušného reformného opatrenia) dostatočnou motiváciou na to, aby sa zaoberal uskutočnením reformy. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Všeobecný kontext návrhu a kľúčové fakty

| 2.1. | Jednou z najvýznamnejších prekážok intenzívnejšieho a presvedčivejšieho hospodárskeho rastu v EÚ je existencia súboru štrukturálnych nedostatkov a nerovnováh, ktorých riešením je dôkladné vykonávanie štrukturálnych reforiem (1). Nedávna hospodárska kríza umožnila niektoré z nich ešte viditeľnejšie identifikovať. Súčasne umožnila stanoviť kritérium úspešnosti uskutočňovaných reforiem. V záujme úspešnosti programu je vhodné poučiť sa aj z prípadov neúspešných alebo zle pripravených reforiem s vážnymi hospodárskymi a sociálnymi dôsledkami, a takýmto prípadom sa v budúcnosti vyhnúť. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Štrukturálne reformy predstavujú také opatrenia hospodárskej politiky, ktoré dlhodobo formujú základné nosné parametre hospodárskej štruktúry a súvisiaceho inštitucionálneho a právneho rámca. Majú podobu tak odstraňovania existujúcich prekážok, ako aj zavedenia úplne nových prvkov hospodársko-politického súboru nástrojov odrážajúcich aktuálne a budúce trendy. Podoba a potrebnosť štrukturálnych reforiem sú v rôznych krajinách EÚ rôzne (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Navrhovaný program na podporu reforiem nadväzuje – s podstatne väčším objemom finančných prostriedkov a s výrazne rozšíreným a sofistikovanejším predmetom podpory – na nástroj na podporu štrukturálnych reforiem, ktorý bol prevažne vo forme technickej pomoci zavedený už v roku 2017 (3). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Program na podporu reforiem treba vnímať ako podstatný príspevok rozpočtu EÚ – v duchu jeho súčasných inovácií – v prospech európskej pridanej hodnoty, posilnenej flexibility, synergií medzi rôznymi kapitolami a zjednodušenia postupov. Tento príspevok by sa mal prejaviť v podobe dlhodobo zvýšenej investičnej aktivity, pričom testom a ústredným miestom posúdenia primeranosti štrukturálnych reforiem by mal byť proces európskeho semestra (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Program na podporu reforiem je preto potrebné nevnímať izolovane, ale ako novú súčasť komplexnej mozaiky nástrojov budúceho rozpočtu EÚ, voči ktorým má preukazovať vysoký stupeň synergie, čo platí najmä pre politiku súdržnosti a európsku funkciu investičnej stabilizácie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Navrhnutie programu bolo okrem toho oznámené ako súčasť predstavenia nových rozpočtových nástrojov pre stabilnú eurozónu v rámci EÚ v decembri 2017. Krajiny eurozóny však nie sú v návrhu nariadenia v porovnaní s nečlenmi nijako zvýhodnené, hoci by tento program mal predstavovať jednu z možností kompromisu voči zavedeniu samostatného rozpočtu eurozóny. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Program na podporu reforiem má navrhnuté tri nástroje:






  — | nástroj na realizáciu reforiem v podobe nástroja pre finančnú podporu (s alokáciou 22 miliárd EUR), |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

nástroj na realizáciu reforiem v podobe nástroja pre finančnú podporu (s alokáciou 22 miliárd EUR),

| — | nástroj pre technickú podporu (priamo nadväzujúci na program na podporu štrukturálnych reforiem; 0,84 miliardy EUR), |
| --- | --- |

—

nástroj pre technickú podporu (priamo nadväzujúci na program na podporu štrukturálnych reforiem; 0,84 miliardy EUR),

| — | konvergenčný nástroj pre nečlenské štáty eurozóny (2,16 miliardy EUR). |
| --- | --- |

—

konvergenčný nástroj pre nečlenské štáty eurozóny (2,16 miliardy EUR).

| 2.8. | Kľúčovým cieľom tohto programu je podporovať vlády a verejný sektor v členských štátoch v ich úsilí navrhovať a vykonávať štrukturálne reformy. Jeho prínosom má byť príspevok k udržateľnému rastu hospodárstva EÚ, ako aj dodržiavanie európskeho piliera sociálnych práv. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že dôvody na predloženie návrhu na zriadenie programu na podporu investícií sú úplne relevantné a v súlade s nimi by malo byť praktické fungovanie programu prospešné. Zároveň je však EHSV presvedčený, že návrh obsahuje značný počet nie úplne jasne zodpovedaných a vysvetlených otázok a že pred plným uvedením programu do praxe je viac ako dôležité dať na tieto otázky presvedčivejšie a jednoznačné odpovede. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV žiada konkrétnejšie a názornejšie uvedenie prípadov možných synergií napríklad s politikou súdržnosti, ktoré si vyžaduje návrh nariadenia o viacročnom finančnom rámci, ako aj návrh nariadenia o spoločných ustanoveniach pre sedem fondov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dosiahnutie prínosov alebo naopak zlyhanie reformného opatrenia sa často prejaví až po istom čase, ktorý môže ľahko presiahnuť trojročný horizont pre realizáciu reformy, ako aj následný päťročný horizont jej udržateľnosti. EHSV sa zaujíma o to, ako mieni program vyhodnocovať úspešnosť reforiem, pri ktorých sa predpokladá, že sa môžu podporiť, ale kde sa výsledok môže prejaviť až vo veľmi dlhom horizonte. V tomto kontexte EHSV tiež zaujíma, akým spôsobom sa bude riešiť prípadný spor medzi Európskou komisiou a členským štátom o to, či je konkrétny reformný návrh správny a uskutočnená reforma úspešná. V tejto súvislosti odporúča vytvorenie platformy spolupráce medzi členskými štátmi na otázkach povahy štrukturálnych reforiem. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa domnieva, že k dosiahnutiu konsenzu v otázke podoby reforiem medzi Európskou komisiou a členskými štátmi by mohla výrazne prispieť organizovaná občianska spoločnosť, ktorá je v mnohých ohľadoch nestranná, schopná poskytnúť objektívny názor a vecne kompetentná a ktorá predstavuje prostredníka na predchádzanie možným sporom, prípadne na ich riešenie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV oceňuje deklarovanú súvzťažnosť s procesom európskeho semestra, pričom sa domnieva, že vzájomná väzba by mohla byť ešte bezprostrednejšia. Mohla by sa prejaviť napríklad v určení finančnej alokácie v prípade nástroja na realizáciu reforiem. EHSV rešpektuje, že jediným kritériom na tento účel je počet obyvateľov príslušného členského štátu. Napriek tomu však odporúča zamyslieť sa aj nad možnosťou využitia viackritériovej matice, pri ktorej sa berie do úvahy potreba uskutočniť štrukturálne reformy v podmienkach konkrétneho členského štátu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V návrhu nariadenia sa hovorí o tom, že Európska komisia zabezpečí, aby činnosti tohto programu dopĺňali ďalšie programy v rámci budúceho rozpočtu EÚ. EHSV odporúča vytvoriť podrobnejší vysvetľujúci manuál, ako toto doplnenie prebehne, pretože to z dôvodu dosiahnutia synergických efektov v rámci financovania EÚ považuje za veľmi podstatné. Toto doplnenie je relevantné predovšetkým vo vzťahu k spoločným ustanoveniam pre sedem fondov (a v rámci nich najmä k nástrojom politiky súdržnosti), pričom súlad by mal panovať aj pri definovaní základných podmienok (EHSV odporúča, aby sa program prednostne zameral na ich plnenie v rámci reformného úsilia). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV veľmi víta navrhovaný súlad a prepojenie medzi programom a národnými programami reforiem, ktoré členské štáty v rámci svojich povinností súvisiacich s európskym semestrom spracúvajú a predkladajú Európskej komisii. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu programu sú štrukturálne reformy viazané výlučne na osobitné potreby členských štátov a nie sú v ňom zahrnuté štrukturálne reformy s cezhraničným alebo celoeurópskym dosahom, a to o to viac, že program je navrhnutý ako centrálne riadený. Vzhľadom na to, že program si vyžaduje mimoriadne vysokú mieru interakcie zo strany členských štátov (ktoré budú de facto jeho praktickým hybným činiteľom), ponúka sa otázka, prečo je tento program navrhnutý ako centrálne riadený, a nie ako program realizovaný prostredníctvom spoločného riadenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa stotožňuje so zoznamom činností a reformných záväzkov (článok 6 návrhu), oceňuje ich a považuje ich za absolútne reprezentatívnu platformu pre výber takéhoto opatrenia, ktoré bude vyhovovať konkrétnym podmienkam členského štátu. V tejto súvislosti však EHSV odporúča definovať, čo na účely tohto programu znamená pojem „štrukturálna reforma“ (5), a to najmä s cieľom zabrániť zbytočným obsahovým prekrytiam s reformnými činnosťami podporovanými z iných kapitol rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV tiež súhlasí so zoznamom kritérií, ktoré členský štát musí v rámci programu splniť pre uznanie reformných záväzkov (článok 11 návrhu). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV však vyjadruje pochybnosti o tom, či je program skutočným stimulom pre realizáciu štrukturálnych reforiem. Svoje pochybnosti opiera o skutočnosť, že pomoc môže byť vyplatená aj v horizonte troch rokov po udelení rozhodnutia po tom, ako dôjde k uskutočneniu reforiem. EHSV sa domnieva, že spätné jednorazové vyplatenie podpory po relatívne dlhom čase od začiatku reformných činností nie je dostatočne motivujúcim nástrojom. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Ak sa pomoc v rámci tohto programu nespája s nákladmi, ktoré spôsobia navrhnuté reformy, EHSV upozorňuje na potrebu veľmi pozorného monitorovania expertmi v súvislosti s prijatím reformných záväzkov, ako aj konečným hodnotením štrukturálnych reforiem z hľadiska dodržiavania podmienok makroekonomickej a fiškálnej disciplíny. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV žiada o vysvetlenie tvrdenia uvedeného v návrhu, že program má kompenzovať vysoké politické náklady, ktoré vzniknú v krátkodobom horizonte v prípade niektorých štrukturálnych reforiem a odstrániť prekážky spojené s týmito reformami. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV odporúča stanovenie podrobnejších a jednoznačnejších pravidiel pre prípad hodnotenia uskutočnených reformných zmien (článok 13 návrhu). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV odporúča venovať pozornosť fázovaniu reforiem, ktoré spočíva v možnosti časovo prispôsobiť realizáciu reformy získaniu podpory z programu, aj problému súvisiaceho morálneho hazardu. EHSV tiež odporúča venovať pozornosť možným prípadom, keď by boli z programu podporované už uskutočnené reformy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Návrh nariadenia otvára možnosť, že by sa napríklad časť prostriedkov určených na politiku súdržnosti mohla preniesť do tohto programu. EHSV odporúča vytvoriť možnosť prevodu, resp. zlúčenia aj v opačnom smere, keď by prostriedky z programu mohli byť priamo prepojené s relevantným operačným programom v rámci politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV v prípade nástroja pre technickú podporu oceňuje priamu kontinuitu s programom na podporu štrukturálnych reforiem a využitie príležitosti na prispôsobenú podporu úsilia o štrukturálne reformy (odlišnej napríklad od technickej pomoci v rámci politiky súdržnosti). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV v prípade konvergenčného nástroje poznamenáva, že niektoré členské štáty EÚ mimo eurozóny sú štrukturálne pripravenejšie na vstup do nej ako niektorí jej súčasní členovia. Ich hlavná prekážka nespočíva v ekonomických dôvodoch (často vyšší rast HDP spojený s vysokou mierou reálnej konvergencie, príkladná fiškálna disciplína, prebytok zahraničnej bilancie alebo nízka miera nezamestnanosti), ale v politických (ktoré však konvergenčný nástroj nemá možnosť ovplyvniť). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | V súvislosti s konvergenčným nástrojom tiež EHSV žiada objasnenie, či sa nejakým spôsobom líši charakter reformného záväzku v jeho rámci a v rámci nástroja na realizáciu reforiem. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  EHSV vo svojich stanoviskách vychádza z definície štrukturálnych reforiem sformulovanej v stanovisku na tému Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – nadchádzajúca európska legislatíva (Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 10).

1

Dobudovanie hospodárskej a menovej únie – nadchádzajúca európska legislatíva

(2)  Opis väzby medzi štrukturálnymi reformami a ostatnými časťami hospodárskej politiky v kontexte EÚ je uvedený v stanovisku EHSV na tému Hospodárska politika v eurozóne na rok 2017 (doplňujúce stanovisko) (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 216), a stanovisku k odporúčaniu Rady o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 33).

2

Hospodárska politika v eurozóne na rok 2017 (doplňujúce stanovisko)

(3)  Pozri stanovisko EHSV na tému Podpora štrukturálnych reforiem v členských štátoch (Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 53).

3

Podpora štrukturálnych reforiem v členských štátoch

(4)  Pozri stanovisko EHSV na tému Financie EÚ do roku 2025 (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 131).

4

Financie EÚ do roku 2025

(5)  Opäť pozri stanovisko EHSV na tému Hospodárska politika v eurozóne na rok 2017 (doplňujúce stanovisko), (Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 216), a stanovisko k odporúčaniu Rady o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 33).

5

Hospodárska politika v eurozóne na rok 2017 (doplňujúce stanovisko)

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/126

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení európskeho nástroja stabilizácie investícií

[COM(2018) 387 final – 2018/0212 (COD)]

(2019/C 62/21)

| Spravodajca: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Michael SMYTH |

Spravodajca:

Philip VON BROCKDORFF

Pomocný spravodajca:

Michael SMYTH

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 6. 2018
  Rada, 25. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 ods. 3 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 196/2/4 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 6. 2018

Rada, 25. 6. 2018

Právny základ

článok 175 ods. 3 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

196/2/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV konštatuje, že vzhľadom na súčasnú mieru politickej a spoločenskej integrácie je veľký federálny rozpočet v eurozóne nerealistický. Napriek tejto skutočnosti je cieľom navrhovaného európskeho nástroja stabilizácie investícií (EISF) stabilizácia fiškálnych politík členských štátov pri asymetrických otrasoch. EHSV považuje tento návrh za krok smerom k užšej integrácii eurozóny, a prípadne za snahu povzbudiť členské štáty mimo eurozóny k tomu, aby sa pripojili k jednotnej mene. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV si uvedomuje, že EISF sa líši od Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS), ktorý sa počas finančnej krízy vyvinul ako zabezpečovací fond. Medzi týmito dvoma fondmi je však potrebné jasne rozlišovať. Rozsah pôsobnosti EISF je oveľa obmedzenejší a EHSV vyjadruje obavy v súvislosti s veľkosťou fondu v prípade, že asymetrické otrasy postihnú dva alebo viaceré členské štáty. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pôžičky poskytnuté prostredníctvom EISF by v čase asymetrických otrasov do určitej miery podporili verejné investície. EHSV upozorňuje, že účinok pravdepodobne nebude okamžitý. Hospodárske oživenie si vyžiada určitý čas a akékoľvek pozitívne účinky budú citeľné pravdepodobne v strednodobom a dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV konštatuje, že nezamestnanosť ako jediné kritérium aktivácie podpory môže viesť k určitým nedostatkom z hľadiska včasnosti stabilizačnej funkcie. EHSV preto navrhuje iné doplnkové ukazovatele, ktoré za normálnych okolností predchádzajú nezamestnanosti a naznačujú hroziace veľké otrasy, čím sa prvotná úroveň podpory môže iniciovať ešte predtým, ako sa veľký otras plne premietne do ukazovateľa nezamestnanosti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Keďže EISF sa nepovažuje za „doplnkový“ k iným finančným nástrojom, konkrétne k nástroju na podporu platobnej bilancie a Európskemu finančnému stabilizačnému mechanizmu (EFSM), EHSV sa domnieva, že používaním EISF by sa znížila celková kapacita na prijímanie úverov. Povinnosťou Európskej komisie je preto priebežne vyrovnávať splátky neuhradené dotknutými členskými štátmi a podmienené záväzky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV nie je proti tomu, aby Komisia vykonávala dohľad nad verejnými investíciami financovanými úvermi poskytnutými prostredníctvom EISF. Dotknutý členský štát by mal mať však dostatočný priestor na to, aby si stanovil druh požadovaných investícií. EHSV preto odporúča, aby sa medzi dohľadom Komisie na jednej strane a právomocami dotknutého členského štátu v oblasti verejných výdavkov na strane druhej dosiahla rovnováha. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV nalieha na Komisiu, aby preskúmala, ako by poistný mechanizmus určený na makroekonomickú stabilizáciu mohol fungovať v celej EÚ. EHSV sa domnieva, že efektívnejším ako navrhovaný EISF by bol dobre vypracovaný systém celoeurópskeho poistenia, ktorý by v čase makroekonomických otrasov plnil úlohu automatického stabilizátora. Ak by medzičasom EÚ zasiahla iná finančná a hospodárska kríza, EHSV sa prihovára za koordinované použitie všetkých relevantných finančných nástrojov vrátane EISF. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Súvislosti

| 2.1. | V nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci Európska komisia navrhuje európsky nástroj stabilizácie investícií (EISF), ktorého celkovým cieľom je posilniť hospodársku a menovú úniu prostredníctvom zakotvenia eurozóny do dlhodobého rozpočtu Únie. EISF by mal formu nadväzných úverov do výšky 30 miliárd EUR garantovaných rozpočtom EÚ spolu s úrokovou dotáciou na krytie nákladov na úver. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dotácia by bola financovaná z príspevkov členských štátov zodpovedajúcich percentuálnemu podielu menových príjmov, ktoré ECB vyčleňuje ich centrálnym bankám (všeobecne známych ako „razobné“), a získaných prostredníctvom fondu na podporu stabilizácie. Na určenie kalkulácie finančných príspevkov členských štátov a pravidiel ich prevodu by sa uzatvorila medzivládna dohoda. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Výška pôžičky, ktorú by si oprávnený členský štát mohol požičať, by sa určila na základe vzorca podľa viacerých kritérií vrátane:






  i) | maximálnej úrovne oprávnených verejných investícií, ktoré môže EISF podporovať, |
| --- | --- | --- |

2.3.

i)

maximálnej úrovne oprávnených verejných investícií, ktoré môže EISF podporovať,

| ii) | rastu nezamestnanosti, a |
| --- | --- |

ii)

rastu nezamestnanosti, a

| iii) | prahu stanoveného ako štvrťročná miera nezamestnanosti na vnútroštátnej úrovni, ktorá sa zvýšila viac než o jeden percentuálny bod v porovnaní s mierou nezamestnanosti zaznamenanou v rovnakom štvrťroku v predchádzajúcom roku. |
| --- | --- |

iii)

prahu stanoveného ako štvrťročná miera nezamestnanosti na vnútroštátnej úrovni, ktorá sa zvýšila viac než o jeden percentuálny bod v porovnaní s mierou nezamestnanosti zaznamenanou v rovnakom štvrťroku v predchádzajúcom roku.

Ak sú dotknuté členské štáty vystavené veľkému asymetrickému otrasu, ktorý je mimoriadne závažný, Komisia môže úver z EISF zvýšiť až na maximálnu úroveň oprávnených verejných investícií, ktoré EISF môže podporovať.

| 2.4. | Navrhované nariadenie je v podstate založené na hlavných zásadách solidarity na úrovni EÚ a zodpovednosti na strane jednotlivých členských štátov. Odkaz na EISF uviedol predseda Európskej komisie v správe o stave Únie 2017 (1), bol súčasťou správy piatich predsedov z júna 2015 (2), diskusného dokumentu o prehĺbení HMÚ z mája 2017 (3) a stanoviska Komisie k ďalšiemu prehĺbeniu hospodárskej a menovej únie v decembri 2017 (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | V spojitosti s EISF Komisia takisto navrhuje program na podporu reforiem, ktorého cieľom je poskytovať v prípade potreby podporu hospodárskych reforiem vo všetkých členských štátoch. Program sa podporu reforiem pozostáva z troch zložiek: mechanizmu zameraného na reformy, technickej podpory a nástroja konvergencie na pomoc nečlenským krajinám eurozóny, aby do nej vstúpili. Na túto tému EHSV vypracuje osobitné stanovisko. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EISF má dva hlavné ciele:






  i) | pomôcť stabilizovať verejné investície v čase asymetrických otrasov spôsobených zmenou hospodárskych podmienok, ktoré môžu mať rozdielne účinky na členské štáty. Ako ukázala finančná kríza, udržanie stability verejných investícií v čase krízy je veľkou výzvou pre krajiny so spoločnou menou, ako je eurozóna, |
| --- | --- | --- |

2.6.

i)

pomôcť stabilizovať verejné investície v čase asymetrických otrasov spôsobených zmenou hospodárskych podmienok, ktoré môžu mať rozdielne účinky na členské štáty. Ako ukázala finančná kríza, udržanie stability verejných investícií v čase krízy je veľkou výzvou pre krajiny so spoločnou menou, ako je eurozóna,

| ii) | podporovať hospodárske oživenie v čase hospodárskych otrasov v eurozóne a v prípade členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na európskom mechanizme výmenných kurzov (ERM II) a ktoré už nemôžu využívať svoju menovú politiku ako páku na prispôsobenie sa otrasom. |
| --- | --- |

ii)

podporovať hospodárske oživenie v čase hospodárskych otrasov v eurozóne a v prípade členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na európskom mechanizme výmenných kurzov (ERM II) a ktoré už nemôžu využívať svoju menovú politiku ako páku na prispôsobenie sa otrasom.

| 2.7. | Treba pripomenúť, že súčasný hospodárskopolitický rámec eurozóny je stále neúplný. Zatiaľ čo menová politika je centralizovaná, vnútroštátne fiškálne politiky sú aj naďalej decentralizované a táto dichotómia môže dotknutý členský štát zasiahnuť asymetrickým šokom, ako sa ukázalo po finančnej kríze. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EISF je preto určený na doplnenie vnútroštátnych automatických stabilizátorov v prípade, že takéto vnútroštátne automatické stabilizátory, ktoré sú určené na vyrovnanie výkyvov hospodárskej činnosti daného členského štátu a ktoré sa automaticky aktivujú bez explicitného opatrenia vlády, môžu byť považované za neúčinné. Teoreticky by EISF mohol mať za následok ochranu hospodárstva hlavne pred domácimi hospodárskymi otrasmi, a tým mu pomôcť pri oživení. EISF by mohol tiež pomôcť znížiť riziko presahovania do iných členských štátov. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Členské štáty môžu v čase krízy stratiť prístup na finančné trhy. V takom prípade zahŕňa dostupný súbor nástrojov pre dotknutý členský štát Európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) alebo program platobnej bilancie. V súčasnosti však neexistuje žiadny mechanizmus na podporu členského štátu, ktorý zažíva asymetrické otrasy bez toho, aby nevyhnutne stratil prístup na kapitálové trhy. Cieľom EISF je preto vyplniť tento priestor poskytnutím úveru dotknutému členskému štátu. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | S cieľom zvýšiť účinnosť navrhovaného mechanizmu Európska komisia navrhuje merať asymetrické otrasy pomocou „aktivačného mechanizmu, v ktorom sa zohľadňujú dvojaké údaje o nezamestnanosti“. Nadobudne účinnosť, keď vnútroštátne miery nezamestnanosti presahujú mieru, ktorú možno považovať za „normálnu“ a pokladajú sa za významný ukazovateľ vplyvu veľkého asymetrického otrasu v konkrétnom členskom štáte. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pri poskytovaní úverov členským štátom postihnutým ekonomickými otrasmi mechanizmus predpokladá, že makroekonomické a fiškálne politiky sa uplatňujú v súlade s Paktom stability a rastu, ktorý je súborom pravidiel s cieľom zabezpečiť, aby krajiny v Európskej únii snažili udržať zdravé verejné financovanie a koordinovali svoju fiškálnu politiku, ako aj s postupom pri makroekonomickej nerovnováhe. Jeho cieľom je identifikovať potenciálne škodlivé makroekonomické nerovnováhy, predchádzať ich vzniku a riešiť ich, keďže by mohli mať nepriaznivý vplyv na hospodársku stabilitu v konkrétnom členskom štáte, eurozóne alebo EÚ ako celku. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Časom môže byť EISF (prostredníctvom fondu na podporu stabilizácie) doplnený o dodatočné zdroje financovania mimo rozpočtu EÚ, a to z týchto možných zdrojov: ESM, budúci Európsky menový fond a dobrovoľný systém poistenia, ktorý vytvoria členské štáty. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV konštatuje, že vzhľadom na súčasnú mieru politickej a spoločenskej integrácie je veľký federálny rozpočet v eurozóne nerealistický. EHSV sústavne podporoval Komisiu v jej snahe dosiahnuť pokrok v budovaní hospodárskej a menovej únie (HMÚ) a dokončiť ju (5). Zároveň často zdôrazňoval svoje znepokojenie na pretrvávajúcim nedostatkom politického odhodlania členských štátov, ktoré je na dobudovanie HMÚ kľúčové (6). Zdá sa, že návrhy týkajúce sa EISF to odrážajú a teda predstavujú niečo ako dočasné riešenie. Medzi centralizovanou menovou politikou a vnútroštátnymi fiškálnymi politikami preto bude pretrvávať dichotómia. Kladnou stránkou návrhu je, že cieľom EISF je dosiahnuť väčšiu stabilizáciu vnútroštátnych fiškálnych politík v súvislosti s asymetrickými otrasmi a zároveň dosiahnuť dlhodobú udržateľnosť. EHSV v tomto ohľade vníma návrh ako krok smerom k trochu užšej integrácii eurozóny, a prípadne ako snahu povzbudiť členské štáty mimo eurozóny k tomu, aby sa pripojili k jednotnej mene. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Navrhovaný mechanizmus predpokladá dodržiavanie Paktu stability a rastu, čo zahŕňa správne zostavovanie rozpočtu a makroekonomickú politiku. EHSV vníma túto skutočnosť ako pokus spojiť fiškálnu a menovú konvergenciu tým, že sa zabezpečí, aby členské štáty dodržiavali kritériá oprávnenosti, z ktorých vyplýva správne zostavovanie rozpočtu a makroekonomickú politiku To tiež znamená, že EISF by bol k dispozícii iba členským štátom, ktoré plnia Pakt stability a rastu, a teda členským štátom, ktoré už prešli štrukturálnymi reformami a rozpočtovými úpravami. Táto podmienka by mohla slúžiť ako motivácia pre členské štáty, aby plne dodržiavali Pakt stability a rastu a rozptýlili obavy z poisťovania výdavkov členskými štátmi, ktoré vykonávajú štrukturálne reformy a rozpočtové úpravy. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EISF preto nepovedie k „trvalým prevodom“ medzi členskými štátmi eurozóny, pričom vlády by mali nárok na podporu len vtedy, ak predchádzajúce dva roky plnili základné rozpočtové pravidlá EÚ. EHSV však poznamenáva, že EISF je určený len pre členské štáty so zdravými rozpočtovými a makroekonomickými politikami a že každý úver by sa poskytol za výnimočných okolností a keď sa asymetrické otrasy prejavia vo forme vyššej ako je bežná miera nezamestnanosti. Napriek tomu, že EHSV uznáva dôležitosť trhovej a fiškálnej disciplíny, súhlasí s cieľom stabilizačnej funkcie a uznáva, že ide o prvý krok k vytvoreniu rozvinutejšej stabilizačnej funkcie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV si uvedomuje, že Komisia nemohla predložiť konečný zoznam asymetrických otrasov, ktoré by mohli okrem iného zahŕňať krízu likvidity. EHSV sa domnieva, že primeranou reakciou na krízu likvidity je program priame menové transakcie Európskej centrálnej banky podmienený účasťou členského štátu na programe EMS, a nie EISF. EHSV uznáva, že úplný zoznam asymetrických otrasov by nebol vhodný a považuje za postačujúce makroekonomické simulácie Komisie založené na údajoch z minulosti, pokiaľ ide o účinnosť stabilizačnej funkcie ako mechanizmu na predchádzanie kríze. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV si uvedomuje, že EISF sa líši od Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS), ktorý sa počas finančnej krízy vyvinul ako zabezpečovací fond. EMS užšie súvisí s programom finančnej pomoci s prísnejšími podmienkami, má úverovú kapacitu 500 miliárd EUR a môžu ho využiť členské štáty, ktoré stratili schopnosť požičiavať si na kapitálových trhoch. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Preto treba jasne rozlišovať medzi týmito dvomi fondmi. Rozsah pôsobnosti EISF je oveľa obmedzenejší a hoci je určený pre akokoľvek veľký členský štát, EHSV sa domnieva, že navrhovaný fond vo výške 30 miliárd EUR by bol vhodnejší pre menšie členské štáty a členské štáty mimo eurozóny. EHSV preto vyjadruje obavy v súvislosti s veľkosťou fondu v prípade, že sa asymetrické otrasy dotknú dvoch alebo viacerých členských štátov. Navrhovaný EISF preto nemožno považovať za konečné riešenie pre členské štáty, ktoré čelia jednorazovým problémom, akými sú ekologická katastrofa, energetická kríza alebo miestna banková kríza. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV uznáva, že pri uplatňovaní vzorca na určenie výšky úveru pre oprávnený členský štát (členovia eurozóny a kandidáti v európskom mechanizme výmenných kurzov) by úvery v čase asymetrických otrasov do určitej miery podporili verejné investície (za predpokladu, že ide o kvalitné investície), ale je nepravdepodobné, že by sa účinok prejavil okamžite. Hospodárske oživenie si vyžiada určitý čas a akékoľvek pozitívne účinky budú citeľné pravdepodobne v strednodobom a dlhodobom horizonte. Návrh preto musí byť realistickejší, pokiaľ ide o predpokladané ciele a možné výsledky EISF. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV konštatuje, že nezamestnanosť ako jediné kritérium aktivácie podpory môže viesť k určitým nedostatkom z hľadiska včasnosti stabilizačnej funkcie. Je dôležité zohľadniť aj iné doplnkové ukazovatele, ktoré za normálnych okolností predchádzajú nezamestnanosti a naznačujú hroziace veľké otrasy, čím sa prvotná úroveň podpory môže iniciovať ešte predtým, ako sa veľký otras plne premietne do ukazovateľa nezamestnanosti. Pokiaľ nezamestnanosť výrazne vzrástla, hospodárske poškodenie výrobnej kapacity hospodárstva už pravdepodobne nastalo. Napríklad v hospodárstve, ktoré zaznamenáva prudký pokles vývozu tovaru a služieb, nemusí nevyhnutne súbežne nastať zvýšenie nezamestnanosti. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Bolo by preto užitočné disponovať nástrojom, ktorý by sa dal aktivovať ešte predtým, ako sa príznaky v plnej miere premietnu na trhu práce. Inými slovami, je potrebné doplniť kritérium nezamestnanosti súborom ukazovateľov včasného varovania, ktorý môže zahŕňať zmeny vo vývoze tovaru a služieb, zmeny v úrovni zásob a ďalšie hlavné ukazovatele, ktoré jasne naznačujú prítomnosť hospodárskeho otrasu. Týmto spôsobom by bola navrhovaná stabilizačná funkcia časovo oveľa vhodnejšia a oveľa účinnejšia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Okrem toho priemerná miera nezamestnanosti za obdobie 15 rokov, ktorú členský štát musí prekročiť, aby sa mohol uchádzať o podporu, môže byť kontraproduktívna pri krajinách, ktorým sa podarilo znížiť štrukturálnu nezamestnanosť. Kratšie časové obdobie napríklad piatich rokov by bolo vhodnejšie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV konštatuje, že EISF, tak ako bol navrhnutý, by si mohol požičať peniaze na kapitálových trhoch a poskytnúť úvery členským štátom s dotovanými úrokmi, aby sa pokryli náklady na pôžičky. Ako už bolo uvedené, dotácia by sa financovala na základe výnosov z emisií peňazí (razobné) a zbierala prostredníctvom národných príspevkov do fondu na podporu stabilizácie. EHSV zastáva názor, že členské štáty musia vopred preukázať svoj politický a finančný záväzok. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Keďže EISF sa nepovažuje za „doplnkový“ k existujúcim nástrojom, celková výška úverov dostupných v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie, EFSM a samotného EISF by sa mohla obmedziť prostredníctvom „jednotného“ limitu. Prinajmenšom teoreticky by sa pomocou takéhoto nového nástroja účinne znížila schopnosť EFSM poskytovať úvery o 30 miliárd EUR, ako sa navrhuje v prípade EISF. Povinnosťou Komisie je preto priebežne vyrovnať neuhradené platby zo strany dotknutých členských štátov a podmienené záväzky. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, EHSV považuje EISF a EFSM do určitej miery za podobné. Oba fondy sú určené na poskytnutie finančnej podpory členským štátom. EHSV však tomu rozumie tak, že i keď sa EISF a EFSM riadia osobitnými podmienkami oprávnenosti, podmienky EFSM by sa stále uplatňovali, čím by sa do určitej miery obmedzila účinnosť EISF. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV sa odvoláva na úrokovú dotáciu, ktorú by mohol dotknutý členský štát využiť. V prípade krízy za rovnakých okolností by účinok tejto úrokovej dotácie mohol potenciálne zvýšiť náklady na platbu úrokov v dôsledku rizík, ktoré predstavuje členský štát, ktorý sa ocitol v kríze. To by zasa malo negatívny vplyv na verejné financie dotknutého členského štátu. Účinnosť kvalitných verejných investícií, a tým aj účinnosť samotného EISF je preto rozhodujúca pre zníženie akýchkoľvek trhových rizík, ktoré majú vplyv na dotknutý členský štát a jeho náklady na úvery v strednodobom a dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV sa odvoláva na dohľad nad verejnými investíciami, ktorý by sa vzťahoval na dotknutý členský štát a ktorý by vykonávala Komisia, ako sa vyžaduje v návrhu. EHSV sa v zásade proti tomu nestavia, ale zastáva názor, že dotknutý členský štát by mal mať pri určovaní typu požadovaných investícií dostatočnú voľnosť. Preto sa domnieva, že medzi dohľadom Komisie na jednej strane a právomocami dotknutého členského štátu v oblasti verejných výdavkov na strane druhej sa musí dosiahnuť rovnováha. EHSV sa tiež domnieva, že verejné investície by sa mali považovať aj za nástroj solidarity. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Napokon EHSV poznamenáva, že návrh Komisie umožňuje budúcu modernizáciu režimu – to znamená prípadný poistný mechanizmus na zabezpečenie makroekonomickej stabilizácie. Tým sa podľa EHSV uznávajú obmedzenia samotného EISF a to, že návrhy v ich súčasnej podobe sa budú musieť napokon doplniť o komplexnú stabilizačnú funkciu, ako je systém celoeurópskeho poistenia, ktorý by v čase makroekonomických otrasov plnil úlohu automatického stabilizátora. Ak by medzičasom EÚ zasiahla iná finančná a hospodárska kríza, EHSV sa prihovára za koordinované použitie všetkých relevantných finančných nástrojov vrátane EISF. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Vyhlásenie o zámere adresované predsedovi Antoniovi Tajanimu a predsedovi vlády Jürimu Ratasovi, Jean-Claude Juncker, Správa o stave Únie 2017, 13. septembra 2017.

1

(2)  Správa piatich predsedov: Dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe, 22. júna 2015.

2

(3)  COM(2017) 291 final.

3

(4)  COM(2017) 821 final.

4

(5)  Pozri napríklad stanovisko EHSV na tému Hospodárska politika eurozóny, Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 33 a na tému Prehĺbenie HMÚ, Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 124.

5

Hospodárska politika eurozóny

Prehĺbenie HMÚ

(6)  Pozri napríklad stanovisko EHSV na tému Balík o hospodárskej a menovej únii, Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 28.

6

Balík o hospodárskej a menovej únii

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/131 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/131

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU

[COM(2018) 439 final – 2018/0229 (COD)]

(2019/C 62/22)

| Spravodajca: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Petr ZAHRADNÍK

| Konzultácia | Rada Európskej únie 7. 9. 2018
  Európsky parlament, 14. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 175 tretí odsek a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 204/1/3 |

Konzultácia

Rada Európskej únie 7. 9. 2018

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Právny základ

článok 175 tretí odsek a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

204/1/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že súbor nariadení o budúcom viacročnom finančnom rámci obsahuje návrh na posilnenie investičnej činnosti v EÚ, ktorá ešte stále nedosiahla svoju predkrízovú úroveň, vrátane dlhodobých investičných projektov so silným verejným záujmom, a zároveň sa v ňom rešpektujú kritériá udržateľného rozvoja (v súlade so záväzkom EÚ v rámci Agendy2030 pre udržateľný rozvoj). EHSV pritom oceňuje toto riešenie, pretože prioritné oblasti programu InvestEU, ako aj časový rámec ich implementácie sa s Agendou 2030 pre udržateľný rozvoj vo veľkej miere zhodujú alebo z nej vychádzajú. Predpokladom jeho úspešného fungovania je plnohodnotné využitie zapojenia organizácií občianskej spoločnosti a sociálno-ekonomických partnerov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV oceňuje úsilie Európskej komisie vytvoriť zastrešujúci finančný nástroj a súhlasí tiež s jeho obsahovým zameraním. Jeho jednotný manažment, zvýšená transparentnosť a možnosť súčinností ponúkajú v porovnaní so súčasným stavom väčšiu príležitosť na dosiahnutie zamýšľaných účinkov. EHSV zdôrazňuje, že projekty je potrebné dôsledne otestovať na trhu, a tým zabezpečiť adekvátnosť konkrétnych projektov vhodných na aplikáciu finančných nástrojov. Úspešnosť nástroja je významne podmienená dobre fungujúcim systémom monitorovania. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV oceňuje, že Program InvestEU sa popri podpore udržateľnej infraštruktúry, malých a stredných podnikov a výskumu a inovácií zameriava aj na sociálne investície a zručnosti. Tým dokazuje, že sociálne investície majú pre budúci rozvoj EÚ rozhodujúci význam. EHSV v tejto súvislosti podporuje silnú väzbu programu InvestEU v oblasti sociálnych investícií a zručností so štandardnými dotačnými nástrojmi podpory sociálnej politiky, najmä s Európskym sociálnym fondom a nástrojmi na podporu zamestnanosti mladých ľudí, a programy pre zamestnanosť a sociálne inovácie na dosiahnutie maximálnej odolnosti investícií do udržateľnej sociálnej infraštruktúry, sociálnych podnikov, služieb a centier pre rozvoj ľudského potenciálu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV však zdôrazňuje, že ani v rámci programu InvestEU by sa nemali podceňovať a zanedbávať sociálne investície, ktoré musia mať rovnako dôležité postavenie, ako investície, ktoré sa v prvom rade zameriavajú na rozvoj a obchod. Tento poznatok vychádza okrem iného zo zistení pracovnej skupiny na vysokej úrovni z decembra 2017, ktorá pod vedením Romana Prodiho skúmala investície do sociálnej infraštruktúry v Európe. Verejné investície tu môžu zohrávať úlohu akcelerátora súkromných investícií. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Keďže InvestEU je novým typom programu, EHSV víta možnosť konkrétnej, jednoducho použiteľnej príručky na určenie vhodnej typológie projektov, príkladov pre ich súčinnosť s ostatnými kapitolami viacročného finančného rámca a vhodnú implementáciu v podmienkach členských štátov. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV oceňuje predpokladaný pozitívny dosah programu InvestEU na rozvoj finančných trhov v členských štátoch. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že je nevyhnutná vhodná štruktúra implementujúcich partnerov, a to najmä na národnej úrovni. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Všeobecný kontext návrhu a kľúčové fakty

| 2.1. | Nedávna hospodárska kríza výrazne obmedzila investičnú aktivitu v EÚ, ktorá ešte stále nebola plnom rozsahu obnovená. Cieľom všetkých kľúčových súčastí hospodárskej politiky EÚ musí byť hľadanie ciest pre dlhodobé oživenie investícií, vrátane tých, ktoré sú vo verejnom záujme, a rovnako aj pre širšie zapojenie malých a stredných podnikov. Pri tom by sa mal rešpektovať hlas občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Objem disponibilných verejných zdrojov na úrovni členských štátov i EÚ na realizáciu investícií verejného záujmu nie je dostatočný, preto je žiaduce zapojiť do tohto procesu zdroje súkromného kapitálu podľa pravidiel zaručujúcich naplnenie verejného záujmu. Jednou z ciest k dosiahnutiu tohto cieľa je vytvorenie rovnováhy medzi návratnými finančnými nástrojmi a nástrojmi založenými na dotáciách z rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návratné finančné nástroje využívajúce možnosti rozpočtu EÚ tak na centrálnej, ako aj na národnej úrovni, dosiahli výrazný rozvoj najmä v rámci finančného rámca na roky 2014 – 2020, miera ich využívania však nie je optimálna. Priestor na zlepšenie existuje okrem iného v potrebe systémovo zladiť veľký počet vzájomne nekoordinovaných nástrojov na centrálnej úrovni do jedného mechanizmu riadenia. Jedným z príkladov je realizácia programu InvestEU. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Program InvestEU možno vnímať ako podstatný príspevok rozpočtu EÚ v duchu jeho súčasných inovácií v prospech zaisťovania európskej pridanej hodnoty, posilnenej flexibility, súčinností medzi jednotlivými kapitolami a zjednodušením procesov. Tento príspevok by sa mal v prípade Programu InvestEU premietnuť do dlhodobo zvýšenej aktivity (pričom do roku 2027 sa majú zmobilizovať investície v celkovej výške 650 mld. EUR), posilnenia úlohy finančného trhu aj s ohľadom na projekty verejného záujmu a účinnejšej alokácie prostriedkov z rozpočtu EÚ, ktoré vďaka prvku návratnosti prejdú prirodzeným testovaním na trhu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Program InvestEU preto netreba vnímať izolovane, ale ako dôležitý prvok zložitej mozaiky nástrojov budúceho rozpočtu EÚ predstavujúci nový trend pri alokácii jeho výdavkov, ktorý významným spôsobom pomôže prekonať tradičné a z dlhodobého hľadiska neperspektívne rozdelenie na čistých platcov a čistých príjemcov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Program InvestEU kontinuálne nadväzuje na doterajšiu pozitívne vnímanú prax Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI), resp. Investičného plánu pre Európu, a významne ju ďalej rozširuje. Progresívna zásada, na ktorej je EFSI založený, by sa mala použiť pri zlúčení spektra všetkých centrálne postavených finančných nástrojov na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Program InvestEU má tri časti:






  — | fond InvestEU, ktorého hlavným cieľom je mobilizovať verejné a súkromné zdroje na investičné účely s využitím záruky z rozpočtu EÚ, |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

fond InvestEU, ktorého hlavným cieľom je mobilizovať verejné a súkromné zdroje na investičné účely s využitím záruky z rozpočtu EÚ,

| — | poradenské centrum InvestEU, ktorý fond dopĺňa poskytovaním odborného poradenstva investičným projektom, ktoré sa uchádzajú o financovanie, |
| --- | --- |

—

poradenské centrum InvestEU, ktorý fond dopĺňa poskytovaním odborného poradenstva investičným projektom, ktoré sa uchádzajú o financovanie,

| — | portál InvestEU, ktorý fond dopĺňa pomocou jednoducho dostupnej a použiteľnej databázy prepájajúcej investorov a podporené projekty. |
| --- | --- |

—

portál InvestEU, ktorý fond dopĺňa pomocou jednoducho dostupnej a použiteľnej databázy prepájajúcej investorov a podporené projekty.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta pokračovanie a rozšírenie finančného nástroja založeného na zásade záruky a považuje ho za nevyhnutné aj so zreteľom na budúci dlhodobý vývoj rozpočtu EÚ a nakladanie s ním. EHSV považuje základné kapitálové vybavenie InvestEU vo výške 15,2 mld. EUR za adekvátne potrebe pritiahnuť do roku 2027 investície v objeme 650 mld. EUR, ako aj celkovú výšku záruky 47,5 mld. EUR. Aj 40 % mieru vytvárania rezerv na vlastnú záruku EÚ považuje výbor za primeranú vzhľadom k vybraným zložkám programu a projektom, ktoré sú v rámci neho podporované. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV preto považuje za dôležitý obsahový výber zložiek programu zameraných na udržateľnú infraštruktúru, malé a stredné podniky, výskum a inovácie, sociálne investície a zručnosti, vrátane rozdelenia celkovej výšky záruky v ich prospech. EHSV považuje tieto oblasti za najrelevantnejšie v súvislosti s intenzívnym využívaním finančných nástrojov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vidí v zavedení Programu InvestEU dve základné výhody, ktoré zatiaľ nebolo možné v takej miere dosiahnuť financovaním z rozpočtu EÚ a použitím finančným nástrojov: dôjde k zlúčeniu doposiaľ rozdrobených programov do jedného, čím sa posilnia súčinnosti medzi nimi, a zároveň sa zvýši dôraz na účinnosť vynaložených prostriedkov z rozpočtu EÚ vďaka potrebe prejsť testovaním na trhu. EHSV považuje posilnenie nástroja založeného na zárukách samo o sebe za jedinečnú príležitosť na zaistenie dostatočných zdrojov na uskutočnenie investícií vo verejnom záujme, čo by v žiadnom prípade nebolo možné doterajšími postupmi využívania rozpočtu EÚ, a preto z dlhodobého hľadiska považuje túto zásadu za veľmi sľubnú. Celkovú koncepciu programu InvestEU vníma ako dôležitý prejav európskej pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Oceňuje tiež predpokladané hlavné prínosy programu InvestEU, čiže zavedenie dostatočne stabilného nástroja, ktorý bude ďalej oživovať investičnú aktivitu a dlhodobo jej pomáhať udržať sa aspoň na úrovni spred roku 2009. Ďalším prínosom bude spriehľadnenie a zefektívnenie systémov finančných nástrojov priamo riadených na úrovni EÚ, čo bude nepriamo inšpirovať uplatňovanie finančných nástrojov na úrovni členských štátov (obzvlášť tých, v ktorých sa tomuto spôsobu čerpania rozpočtových prostriedkov príliš nedarí), ako aj zameranie na skutočné rozvojové priority EÚ a využitie moderných metód financovania pri ich napĺňaní. EHSV považuje za rovnako dôležité, že pre konkrétnu obsahovú náplň podpory z programu InvestEU budú smerodajné ukazovatele a nástroje používané v rámci európskeho semestra, vrátane záväzkov členských štátov v podobe národných programov reforiem. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V kontexte predchádzajúceho bodu EHSV zdôrazňuje význam kvalitne fungujúceho monitorovacieho systému, ktorý bude sledovať kritérium návratnosti Programu InvestEU a hodnotiť tak úspech vynaložených súkromných i verejných investícií. Úloha verejných investícií vedie v tejto súvislosti k dosiahnutiu akceleračného (driving) účinku s vyvolanými súčinnosťami (spillover) na nadväzujúce súkromné investície. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V súlade so všeobecným prístupom EHSV a mnohými jeho relevantnými stanoviskami sa Program InvestEU zameriava na dosiahnutie prierezových a vo viacerých ohľadoch tiež cezhranične navrhnutých cieľov založených na zjednodušení, flexibilite, súčinnosti a návratnosti, pričom dochádza k postupnému osvojeniu pravidla, že rozpočet EÚ nemusí nevyhnutne znamenať len dotáciu, ale môže sa z neho rozdeľovať či investovať aj iným spôsobom. Dochádza tak ku kvalitatívnemu posunu od „jednoduchého“ prerozdeľovania rozpočtových výdavkov ku skutočným investíciám vo verejnom záujme. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Vďaka vyššie uvedenému prístupu sa rozšíri priestor na navýšenie celkového objemu podporených investícií, ktoré by nebolo možné zabezpečiť tradičnými metódami. Tento mechanizmus navyše umožňuje zapojiť súkromné finančné zdroje aj do projektov verejného záujmu, najmä tam, kde existuje riziko zlyhania trhu. Existuje tu investičná medzera, do ktorej súkromný kapitál nikdy nebude investovať bez primeranej verejnej záruky. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV odporúča, aby sa v návrhu nariadenia podrobnejšie a názornejšie opísali a upravili konkrétne možnosti kombinovania jednotlivých zdrojov s možnosťami programu InvestEU. Možnosť kombinácie zdrojov je deklarovaným cieľom, bez názorného návrhu však môže narážať na praktické prekážky. Z hľadiska rozpočtu EÚ by kombinácia rôznych finančných zdrojov v rámci jedného projektu mala byť možná obojsmerne: ako príspevok fondu v rámci zdieľaného riadenia v prospech Programu InvestEU aj ako príspevok Programu InvestEU národným, na mieru vytvoreným finančným nástrojom implementovaným v rámci zdieľaného riadenia. Príslušné vykonávacie pravidlá zaručujúce takúto flexibilitu by mali byť zahrnuté do nariadenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV takisto odporúča vytvoriť typológiu projektov, pre ktoré je Program InvestEU vhodný, ako aj projektov, pre ktoré bude aj naďalej vhodnejšie využiť dotačný princíp (projekty, pri ktorých je priama finančná návratnosť v dlhšom časovom horizonte nepravdepodobná či dokonca nemožná). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | V súvislosti s návrhom programu InvestEU a v širšom kontexte celého spektra viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 EHSV odporúča posúdiť doterajší hospodársky vplyv EFSI na jednotlivé členské štáty, vrátane prehľadov čerpania finančných prostriedkov a prínosov, ktoré sa vďaka nim dosiahli. Toto posúdenie bude obzvlášť dôležité na to, aby sa Program InvestEU ako nový nástroj v rámci financovania EÚ mohol priamo zamerať na skutočné investičné priority a mohol sa vyhnúť niektorým nedostatkom, ktoré sú spojené s doterajšími spôsobmi využívania rozpočtu EÚ. Aj tu sa otvára priestor na zahrnutie subjektov organizovanej občianskej spoločnosti, prostredníctvom ktorých je možné poukázať na užitočnosť európskych projektov z hľadiska prosperity a blahobytu a zrozumiteľným spôsobom ju identifikovať. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta možnosť zaviesť v rámci Programu InvestEU podfond na dobrovoľnom základe zo zdrojov, ktoré boli pôvodne určené napríklad na politiku súdržnosti. Keďže ide o nový spôsob spoločného využívania zdrojov, EHSV odporúča vypracovať návod na zjednodušenie podobných krokov. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV upozorňuje, že je potrebné presnejšie doladiť obsahové vymedzenie štyroch hlavných zložiek Programu InvestEU a presnejšie špecifikovať podporované aktivity v rámci prílohy II. V záujme lepšej praktickej orientácie riešiteľov projektov EHSV navrhuje starostlivejšie rozpracovať prílohu II s cieľom dosiahnuť väčší súlad so znením kapitoly II návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV by privítal naznačenie riešenia v prípade, že by záručný zdroj zo strany rozpočtu EÚ z nejakých dôvodov nepostačoval na zaistenie očakávaného objemu investícií či v prípade zhoršených podmienok návratnosti fondu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV sa domnieva, že Program InvestEU je jednou z možností na rozvoj inštitúcií finančného trhu v členských štátoch. Aj preto považuje za veľmi prínosné poskytnúť priestor implementujúcim partnerom na úrovni členských štátov. V tejto súvislosti zdôrazňuje, že je nevyhnutné ich vyberať veľmi starostlivo a nediskriminačne na základe relevantných požiadaviek založených na ich kompetencii. Zároveň musia byť vo výbere spravodlivo a rovnomerne zastúpené členské štáty. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Podľa EHSV je nevyhnutné, aby implementujúci partneri boli dlhodobo schopní prispievať k dosahovaniu cieľov Programu InvestEU nielen zaistením jeho hladkého fungovania, ale aj schopnosťou prispievať vlastnými finančnými zdrojmi a priviesť do systému ďalších súkromných i verejných investorov z členských štátov, poskytnúť adekvátne pokrytie v rámci príslušného územia a odvetvia, a predovšetkým schopnosťou komplexne riešiť zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV požaduje bližšie vysvetlenie, akým spôsobom sa bude uplatňovať úloha Európskej investičnej banky ako privilegovaného implementujúceho partnera, a ako sa zaistí, aby pôsobenie privilegovaného implementujúceho partnera neviedlo k zmenšovaniu priestoru pre ostatných implementujúcich parterov pôsobiacich hlavne na národnej úrovni. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV odporúča, aby sa zložka fondu EÚ skutočne zamerala na riešenie projektov s cezhraničným presahom a aby sa v rámci nej riešili projekty zamerané na prípady zlyhania trhu alebo suboptimálnych investičných podmienok v rámci celej EÚ, ktoré by priniesli jasnú európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV preto víta skutočnosť, že realizační partneri majú pokrývať územie aspoň troch členských štátov. EHSV sa však zároveň domnieva, že existuje priestor na riešenie špecifických národných a regionálnych investičných potrieb, ktoré by mali primárne zabezpečovať zložky príslušného členského štátu v úzkej súčinnosti so zaručenou národnou obálkou v rámci politiky súdržnosti. EHSV v tejto súvislosti zdôrazňuje význam investícií do ľudského kapitálu a sociálnej infraštruktúry, ktoré prispievajú k napĺňaniu dlhodobého rastového potenciálu (celoživotné vzdelávanie, siete sociálnych služieb a dostupné bývanie) a zabezpečovaniu konkurencieschopnosti hospodárskeho systému EÚ. |
| --- | --- |

4.8.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/136 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/136

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry

[COM(2018) 268]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa podpory automatického vzájomného uznávania vysokoškolských diplomov, maturitných vysvedčení a výsledkov študijných pobytov v zahraničí

[COM(2018) 270 – 2018/0126 (NLE)]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve

[COM(2018) 271 – 2018/0127 (NLE)]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa komplexného prístupu k výučbe a učeniu sa jazykov

[COM(2018) 272 – 2018/0128 (NLE)]

(2019/C 62/23)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Konzultácia | Európska komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 18. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 117/0/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

18. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

117/0/2

1.   Závery a odporúčania

EHSV:

| 1.1. | víta túto iniciatívu ako ďalší krok k realizácii Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP), aby sa zabezpečilo právo na rovnaký prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu. Je to nevyhnutné pre ďalšiu a užšiu spoluprácu medzi členskými štátmi, pričom sa zároveň zaručia ich vnútroštátne kompetencie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | domnieva sa, že táto nová iniciatíva by mala byť súčasťou dlhodobej vízie politiky EÚ v oblasti celoživotného a prierezového vzdelávania a odbornej prípravy, a to v rámci stratégie Európa 2020 a strategického rámca ET 2020 a prípravy nasledujúcich stratégií EÚ. To zahŕňa vízie a stratégie pre odborné vzdelávanie a prípravu a vzdelávanie dospelých; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | zdôrazňuje, že vzdelávanie by sa v prvom rade malo zameriavať na holistické učenie, demokratické občianstvo a spoločné európske hodnoty, v snahe zabezpečiť mier, bezpečnosť, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát, solidaritu a vzájomný rešpekt, otvorené trhy, udržateľný rast a sociálne začlenenie a sociálnu spravodlivosť, pričom súčasne treba rešpektovať a obohacovať kultúrnu rozmanitosť a posilňovať pocit spolupatričnosti; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | poukazuje na to, že úlohou vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania je pripraviť a podporovať mladých ľudí a dospelých, aby boli zodpovednými demokratickými občanmi a schopnými zamestnať sa na spravodlivých, kvalitných a produktívnych pracovných miestach a vybavení primeranými zručnosťami; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | domnieva sa, že európsky vzdelávací priestor by mal byť inkluzívny voči všetkým, a preto nabáda vlády, aby podnikli kroky na dosiahnutie skutočnej inkluzívnosti vo formálnom aj neformálnom vzdelávaní, ako aj na podporu a ocenenie informálneho učenia sa; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | upriamuje pozornosť vlád na pretrvávajúce rozdiely v oblasti spravodlivého prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu v neprospech detí zo sociálne a ekonomicky znevýhodneného prostredia, najmä v prípade menšinových skupín, migrantov, detí so zdravotným postihnutím a detí žijúcich vo vidieckych oblastiach v rôznych regiónoch Európy. Je veľmi dôležité, aby európsky vzdelávací priestor aktívne podporoval integráciu migrantov a utečencov vo vzdelávaní a na trhu práce, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na potvrdenie a uznanie ich vzdelania, odbornej prípravy, ako aj pracovných skúseností; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | je presvedčený, že dosiahnutie cieľov tejto iniciatívy si vyžaduje udržateľné národné investície do vzdelávania vo výške viac než 5 % HDP v každej krajine a podporu z dostupných nástrojov financovania EÚ, vrátane programu Erasmus+, ako aj podporu v rámci procesu európskeho semestra; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | domnieva že učenie sa jazykov a validácia neformálne a informálne nadobudnutých jazykových zručností by sa mali podporovať udržateľnými verejnými financiami, keďže sú súčasťou európskeho rámca kľúčových kompetencií. Jazykové vzdelávanie by sa malo zameriavať na všetkých, na mladých ľudí aj dospelých, a podporovať tých, ktorí to potrebujú, a súčasne by sa malo propagovať ako súčasť vzdelávania v rodine a zlepšovať v rámci formálneho a neformálneho vzdelávania; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | podporuje výzvu obsiahnutú v návrhu, aby sa viac investovalo do prvotného a ďalšieho profesijného vzdelávania učiteľov jazykov s cieľom vyriešiť problém nedostatku kvalifikovaných učiteľov jazykov; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | víta skutočnosť, že návrh má za cieľ ďalej nabádať vlády, aby zlepšili prístup k vzdelávaniu v ranom detstve a jeho kvalitu. Je potrebné ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, ako aj právo všetkých detí a rodín na kvalitné a finančne dostupné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, a zároveň zohľadniť významnú úlohu rodinného vzdelávania, vďaka ktorému sa rodičia môžu sebavedomejšie zhostiť svojej úlohy a ktoré prispieva k vzdelávaniu dospelých; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | podporuje návrh, aby pracovníci vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve mali priaznivé pracovné prostredie a aby sa zvýšila ich profesionalizácia. Nabáda, aby sa zabezpečila atraktívnosť učiteľského povolania, ako aj rodová vyváženosť a rovnosť v tejto profesii; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | uvedomuje si význam cezhraničného uznávania obdobia štúdia vo všetkých formách stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania a maturitných, resp. ekvivalentných, vysvedčení získaných v oblasti všeobecného vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy, ktoré oprávňujú v domovskej krajine pokračovať v štúdiu na vysokej škole. Vzdelávacia mobilita je kľúčovým prvkom, pokiaľ ide o aktívne zapojenie sa do spoločenského života a trhu práce, a preto by sa mala posilniť dôverou v programy a kvalifikácie a vychádzať z dobre rozvinutého systému zabezpečenia kvality; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | poukazuje na to, že európske nástroje, pomôcky a zásady pre vysokoškolské a odborné vzdelávanie by sa mali vzájomne dopĺňať a podporovať (EKR, ECVET, EQAVET, EQAR a pod.) a zásada výsledkov vzdelávania sa musí v Európe uplatňovať v plnom rozsahu, aby sa dosiahlo automatické uznávanie vzdelávacej mobility v Európe; |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | zdôrazňuje, že táto iniciatíva by sa mala zameriavať na uznávanie formálneho, neformálneho a informálneho učenia sa v zahraničí, a je si vedomý úlohy, ktorú zainteresované strany, sociálni partneri a občianska spoločnosť zohrávajú pri uznávaní výsledkov vzdelávania, ako aj úlohy vzdelávacích poradcov pri podpore tohto procesu. Nabáda poradnú skupinu pre EKR a Cedefop, aby zlepšili Európsky register validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a európske usmernenia pre potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa ako normy kvality pre vlády, sociálnych partnerov a zainteresované strany s cieľom zlepšiť proces validácie; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | zdôrazňuje, že dosiahnutie kvalitného a inkluzívneho vzdelávania v systémoch vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, zlepšenie jazykového vzdelávania a vzájomné uznávanie osvedčení o ukončení stredoškolského vzdelania sa musí prediskutovať na všetkých úrovniach medzi vládami, zamestnávateľmi a odborovými zväzmi v rámci efektívneho sociálneho dialógu spolu s ďalšími zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Politické súvislosti

| 2.1. | Hlavnú zodpovednosť za politiku v oblasti vzdelávania a kultúry nesú členské štáty. V uplynulých rokoch však Európska únia zohrávala dôležitú doplňujúcu úlohu, ako je uvedené v článku 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je v spoločnom záujme všetkých členských štátov, aby využili plný potenciál vzdelávania a kultúry ako hybných síl pre tvorbu pracovných miest, hospodársky rast a sociálnu spravodlivosť a ako príležitosti okúsiť európsku identitu v celej jej rozmanitosti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na sociálnom summite v Göteborgu v novembri 2017 bol vyhlásený EPSP, ktorý na základe oznámenia Komisie COM(2017) 673 zakotvuje právo na rovnaký prístup k vzdelaniu, odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu. Výsledkom boli závery Európskej rady zo 14. decembra 2017, v ktorých boli členské štáty, Rada a Komisia vyzvané, aby napredovali v práci na programe, o ktorom sa diskutovalo v Göteborgu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Takzvaný prvý balík predpisov týkajúcich sa európskeho vzdelávacieho priestoru obsahoval odporúčanie Rady COM(2018) 23 (prijaté 22. mája 2018) vypracované na základe Parížskej deklarácie o podpore občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania, ktorú v roku 2015 prijali ministri školstva. Bolo avizované v oznámení Komisie COM(2016) 379 zo 14. júna 2016. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EK zverejnila 22. mája druhý balík predpisov o vzdelávaní zahŕňajúci ďalšie návrhy na vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Predmetom tohto stanoviska EHSV je druhý balík predpisov o vzdelávaní, ktorý sa zameriava na ďalšie výzvy, ktoré treba riešiť, aby sa vytvoril kvalitný a inkluzívny európsky vzdelávací priestor (EEA), akými sú učenie sa jazykov, automatické vzájomné uznávanie ukončeného stredoškolského štúdia a kvalita vzdelávania v ranom detstve. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že vytvorenie EEA na účely posilnenia spolupráce medzi členskými štátmi, pričom sa súčasne zachovajú ich národné kompetencie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, je najlepšou stratégiou, ako reagovať na napredujúci sociálny, demografický, environmentálny a technologický vývoj, s cieľom dosiahnuť konkurencieschopnú integráciu Európy ako hospodárskej mocnosti vo svete a zároveň zabezpečiť silný sociálny rozmer. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Táto iniciatíva je vynikajúcim ďalším krokom na ceste k uplatňovaniu EPSP, aby sa zabezpečilo právo na rovnaký prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu všeobecnému a odbornému vzdelávaniu a usmerňovaniu počas celého života jednotlivcov (1), v súlade s oznámením Komisie COM(2017) 673, ktorým sa stanovuje EEA. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV zdôrazňuje, že naším spoločným cieľom je, aby sa vzdelávanie zameriavalo na holistické vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, pričom osobitnú pozornosť treba venovať demokratickému občianstvu a spoločným európskym hodnotám a európskej identite, v snahe zabezpečiť mier, bezpečnosť, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát, solidaritu a vzájomný rešpekt, udržateľný rast a sociálne začlenenie a spravodlivosť. Súčasne však treba rešpektovať a obohacovať kultúrnu rozmanitosť a posilňovať pocit spolupatričnosti k EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A hoci EEA zdôrazňuje kľúčový význam vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania v úsilí pripraviť mladých ľudí a dospelých tak, aby boli demokratickými občanmi a mohli sa spravodlivo zamestnať na kvalitných pracovných miestach, mal by byť aj inkluzívny pre všetkých a venovať osobitnú pozornosť rodovej rovnosti a zároveň nabádať vlády, aby podnikli kroky na dosiahnutie skutočnej inkluzívnosti vo formálnom, informálnom a neformálnom učení, pričom treba rešpektovať dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V tejto súvislosti s odkazom na svoje stanovisko (2) EHSV vyjadruje názor, že EEA by mal vládam navrhovať, ako poskytovať aktívnu podporu v oblasti integrácie migrantov a utečencov do vzdelávacích systémov a na trhu práce, a to s osobitným zameraním na validáciu a uznávanie ich vzdelania, odbornej prípravy a pracovných skúseností. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reformy a úpravy systémov vzdelávania a odbornej prípravy si vyžadujú čas. EHSV by si želal, aby táto nová iniciatíva bola súčasťou dlhodobej vízie politiky EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, nazvanej „európsky priestor celoživotného vzdelávania 2025“ v rámci stratégie Európa 2020 a strategického rámca ET 2020 a aby bola prípravou na nasledujúce stratégie EÚ. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Na dosiahnutie vysokej kvality a inkluzívnosti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, zlepšenie jazykového vzdelávania a vzájomného uznávania osvedčení o ukončení stredoškolského vzdelania, sa tieto iniciatívy musia prediskutovať na všetkých úrovniach medzi vládami, zamestnávateľmi a odborovými zväzmi v rámci efektívneho sociálneho dialógu, a to so zapojením ďalších zainteresovaných strán, v prvom rade učiteľov a ďalších pedagogických pracovníkov, rodičov, vzdelávacích poradcov a študentov, ale aj komunitných orgánov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV berie na vedomie iniciatívu „Európske univerzity“ ako proces zdola nahor s cieľom motivovať univerzity, aby vytvárali siete a spoločné študijné programy, posilnili mobilitu študentov a uľahčili učenie sa jazykov. Pripomína svoje stanovisko (3) a podporuje inkluzívnosť a rozmanitosť pri vytváraní sietí pedagogických a výskumných pracovníkov a študentov, a nabáda, aby sa otvorili možnosti vytvárania sietí pre všetky univerzity v bolonskom procese. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Pokiaľ ide o myšlienku európskej študentskej karty, EHSV nabáda, aby táto karta vychádzala z úspešného systému študentských kariet a bola aktualizáciou už existujúcich študentských kariet. Pripomína svoje stanovisko (4) a opakuje, že prínos akejkoľvek novej karty musí byť úplne zjavný a musí dopĺňať už existujúce karty. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dosiahnutie cieľov EEA si vyžaduje udržateľné národné investície do vzdelávania vo výške viac než 5 % HDP v každej krajine a podporu z nástrojov financovania EÚ v rámci budúceho VFR, najmä prostredníctvom programu Erasmus+ a EFSI. EHSV si želá, aby v budúcom programe Erasmus+ a budúcej stratégii pre mládež patrili medzi priority holistické a inkluzívne vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie. EHSV víta úlohu európskeho semestra, ktorý má podporovať štrukturálne reformy na zlepšenie politiky vzdelávania v súlade s touto iniciatívou. |
| --- | --- |

3.10.

3.11.   Zlepšovanie výučby a štúdia cudzích jazykov

| 3.11.1. | EHSV sa domnieva, že táto iniciatíva je dôležitá, keďže úroveň jazykových znalostí žiakov a študentov na konci povinného vzdelávania je vo všeobecnosti nízka a medzi jednotlivými členskými štátmi sú veľké rozdiely (5). Vzhľadom na narastajúcu vnútroeurópsku mobilitu, ako aj vzhľadom na dosiaľ nevídané množstvo detí školského veku prichádzajúcich z tretích krajín a hovoriacich rôznymi jazykmi, musíme zvážiť budúce výzvy a príležitosti, aby sa viacjazyčnosť stala skutočnou výhodou EÚ. Jazyky by mali mať v učení jazykov rovnakú hodnotu, teda malo by sa podporovať učenie jazykov krajín EÚ aj jazykov iných krajín. |
| --- | --- |

3.11.1.

| 3.11.2. | Školy potrebujú podporu pre vytvorenie prostredia na výučbu viacerých cudzích jazykov a zároveň musia nájsť správnu rovnováhu medzi učením sa cudzích jazykov a vysokou úrovňou gramotnosti a rozvojom komunikácie v materinskom jazyku. Integrované učenie obsahu a jazyka môže podporiť mobilitu a integráciu. Dôležité je efektívnejšie využívanie digitálnych nástrojov a nástrojov on-line na výučbu cudzích jazykov. To si vyžaduje, aby bola zaručená ich kvalita a certifikácia, ako aj prístup k nim, podpora a cenová dostupnosť pre všetkých, pričom treba zohľadniť, že ľudia môžu potrebovať pomoc, aby si mohli dovoliť vhodné nástroje, dokázali si ich vybrať a vedeli ich využívať vo svoj prospech. |
| --- | --- |

3.11.2.

| 3.11.3. | EHSV víta dôraz, ktorý sa kladie na učenie sa jazykov z hľadiska zlepšenia vzájomného porozumenia, mobility a teda aj európskeho občianstva. 64 miliónov nízkokvalifikovaných dospelých potrebuje zlepšiť svoje základné zručnosti vrátane jazykových zručností (6), aby mohli byť aktívnymi európskymi občanmi, udržali si pracovné miesto a zlepšili svoju perspektívu zamestnať sa. Učenie sa jazykov prináša jednotlivcom osobné a profesijné príležitosti, v spoločnosti podporuje kultúrne povedomie, vzájomné porozumenie a sociálnu súdržnosť, a podniky môžu vďaka pracovníkom vybaveným jazykovými a interkultúrnymi kompetenciami dosiahnuť úspech a rásť na svetových trhoch. |
| --- | --- |

3.11.3.

| 3.11.4. | Jazykové vzdelávanie by malo byť zamerané na všetkých a podporovať tých, ktorí to potrebujú, a súčasne by sa malo zlepšovať ako súčasť formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania a realizovať ako súčasť európskeho referenčného rámca kľúčových kompetencií a malo by byť podporované udržateľnými verejnými financiami. |
| --- | --- |

3.11.4.

| 3.11.5. | Aj v usmerneniach pre politiky zamestnanosti na rok 2018 (7) sa navrhuje, že by sa mala „podporovať mobilita vzdelávajúcich sa osôb a pracovníkov s cieľom zvýšiť zručnosti pre zamestnateľnosť a v plnej miere využiť potenciál európskeho trhu práce.“ Nedostatočné jazykové kompetencie možno považovať za rozhodujúcu prekážku mobility. EHSV zdôrazňuje, že návrh by sa mal zamerať na študentov aj ďaleko za hranicou povinnej školskej dochádzky a zdôrazňovať jazykové vzdelávanie pre všetkých, od útleho veku a aj po dovŕšení dôchodkového veku, pričom osobitnú pozornosť treba venovať počiatočnému odbornému vzdelávaniu a kontinuálnemu odbornému vzdelávaniu a príprave, vysokoškolskému vzdelávaniu a vzdelávaniu dospelých. |
| --- | --- |

3.11.5.

| 3.11.6. | Politika jazykového vzdelávania by sa mala zameriavať na výučbu prostredníctvom učenia sa v praxi, študentských výmen, dobrovoľníckych a iných aktivít, ako napríklad Európsky zbor solidarity, ktoré sú podporované z aktuálneho a budúceho programu Erasmus+. |
| --- | --- |

3.11.6.

| 3.11.7. | Nedostatok kvalifikovaných učiteľov jazykov je naozaj vážnym problémom a EHSV víta, že v návrhu sa žiadajú väčšie investície do počiatočného a kontinuálneho profesijného rozvoja učiteľov jazykov, aby spĺňali požiadavky na odbornú kvalifikáciu stanovené v krajinách EÚ. |
| --- | --- |

3.11.7.

3.12.   Vysokokvalitné systémy vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve

| 3.12.1. | Referenčnú hodnotu stratégie ET2020, podľa ktorej sa do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve má zapojiť 95 % detí vo veku od 4 rokov do začatia povinnej školskej dochádzky, sa takmer podarilo dosiahnuť. Avšak 17 miliónov z celkového počtu viac ako 32 miliónov detí v EÚ pod vekovou hranicou povinnej školskej dochádzky ešte stále nemá prístup k službám určeným deťom v ranom veku. Okrem toho stále pretrvávajú rozdiely v oblasti spravodlivého prístupu, a to v neprospech detí zo sociálne a ekonomicky znevýhodneného prostredia, najmä v prípade menšinových skupín, migrantov, detí so zdravotným postihnutím a detí žijúcich vo vidieckych oblastiach a v rôznych regiónoch Európy. |
| --- | --- |

3.12.1.

| 3.12.2. | EHSV víta skutočnosť, že návrh má za cieľ ďalej nabádať vlády, aby zlepšili prístup k vzdelávaniu v ranom detstve a jeho kvalitu. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na to, aby kvalitné a finančne dostupné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve boli zaručeným právom každého dieťaťa. Vysoká kvalita služieb zohráva rozhodujúcu úlohu pri zlepšovaní výsledkov vzdelávania vrátane rozvoja sociálnych kompetencií. Účasť na vysokokvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve vedie k získaniu lepších základných zručností a je účinným opatrením, ako predísť predčasnému ukončeniu školskej dochádzky. |
| --- | --- |

3.12.2.

| 3.12.3. | EK zdôrazňuje veľký súlad s ďalšími politikami Únie. EHSV osobitne kladne hodnotí prepojenie s návrhom smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov (8), v ktorom sa uznáva, že je potrebné poskytovať kvalitné služby formálnej starostlivosti v celej Európe. EHSV podporil takéto vzájomné prepojenie v mnohých svojich stanoviskách s cieľom zvýšiť zapojenie žien do trhu práce a znížiť neodôvodnené rozdiely v odmeňovaní mužov a žien, ako aj vyzdvihnúť dôležitú úlohu rodinného vzdelávania, vďaka ktorému sa rodičia môžu sebavedomejšie zhostiť svojej úlohy a ktoré prispieva k vzdelávaniu dospelých. |
| --- | --- |

3.12.3.

| 3.12.4. | Pracovníkom vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve by sa mala poskytnúť podpora, aby sa zvýšila ich profesionalizácia a vytvorilo pre nich priaznivé pracovné prostredie. Počiatočné vzdelávanie a kontinuálny profesijný rozvoj pedagogických pracovníkov vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve by malo mať vysokú kvalitu a zároveň spĺňať požiadavky pedagógov i detí, napríklad pokiaľ ide o zaručenie inkluzívnosti alebo výučbu demokratických hodnôt. |
| --- | --- |

3.12.4.

| 3.12.5. | Podľa OECD (2015) (9) prevláda v učiteľskom povolaní obrovská rodová nerovnováha, keďže 7 z 10 učiteľov sú ženy. V krajinách OECD (2015) tvoria ženy 97 % učiteľov v predškolských zariadeniach a 83 % na úrovni základných škôl, avšak vo vysokoškolskom vzdelávaní je ich len 43 %. Ako odstrániť rodovú nerovnováhu medzi pracovníkmi a prilákať do učiteľskej profesie viac mužov s cieľom zabezpečiť mužské vzory pre deti v sektore vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, to sú problémy, ktoré si ešte stále vyžadujú naliehavé kroky, pričom rodová nerovnováha súvisí s aktuálnym postavením, platom a pracovnými podmienkami učiteľov v tomto sektore. |
| --- | --- |

3.12.5.

3.13.   Automatické vzájomné uznávanie diplomov a študijných pobytov v zahraničí

| 3.13.1. | EHSV víta túto iniciatívu, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby každý študent, učeň alebo žiak, ktorý má za sebou úspešnú skúsenosť so vzdelávaním v zahraničí týkajúcu sa buď kvalifikácie, alebo vzdelávacej mobility, mohol mať túto skúsenosť automaticky uznanú na účely ďalšieho štúdia. Vzdelávacia mobilita pomáha zvyšovať kompetencie a skúsenosti, ktoré sú zásadné pre aktívnu účasť v spoločnosti a na trhu práce a mala by sa posilniť dôverou v programy a kvalifikácie. |
| --- | --- |

3.13.1.

| 3.13.2. | EHSV zdôrazňuje význam cezhraničného uznávania obdobia štúdia v stredoškolskom a vysokoškolskom vzdelávaní a maturitných vysvedčení, ktoré oprávňujú v domovskej krajine pokračovať v štúdiu na vysokej škole, aby sa zabránilo opakovaniu celých školských rokov/období štúdia. |
| --- | --- |

3.13.2.

| 3.13.3. | EHSV zdôrazňuje, že táto iniciatíva by sa mala zameriavať aj na uznávanie formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania v zahraničí a prihliadať na rolu zainteresovaných strán, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti pri uznávaní výsledkov štúdia a vzdelávania (10). V tejto súvislosti pripomína dôležitú úlohu odporúčania Rady z 20. decembra 2012 týkajúce sa validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia a ďalšieho zlepšovania vnútroštátnych systémov validácie. EHSV nabáda poradnú skupinu pre EKR a Cedefop, aby zlepšili Európsky register validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (11) aj európske usmernenia pre validáciu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (12) ako normy kvality pre vlády, sociálnych partnerov a zainteresované strany s cieľom zlepšiť proces validácie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať pochopeniu potrebných podmienok, synergií a prínosov zlepšenia koordinácie medzi validáciou neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a službami v oblasti profesionálneho a vzdelávacieho poradenstva (13). |
| --- | --- |

3.13.3.

| 3.13.4. | Priepustnosť a dôvera medzi odborným vzdelávaním a vysokoškolským vzdelávaním sú ešte stále problémom, a to nielen medzi jednotlivými krajinami, ale aj v rámci jednotlivých štátov. Akademické a odborné vzdelávanie by sa malo postaviť na rovnakú úroveň. Európske nástroje a pomôcky a zásady pre vysokoškolské a odborné vzdelávanie by sa mali vzájomne podporovať (EKR, ECVET, EQAVET, EQAR a pod.) a zásada výsledkov vzdelávania sa musí uplatňovať v plnom rozsahu, aby sa dosiahlo automatické uznávanie vzdelávacej mobility v Európe. |
| --- | --- |

3.13.4.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 19.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 11.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 132, 3.5. 2011, s. 55.

4

(5)  Eurydice: Key Data on Teaching Languages at School in Europe – 2017 Edition (Kľúčové údaje o vyučovaní jazykov v školách v Európe).

5

Eurydice: Key Data on Teaching Languages at School in Europe

(6)  Cedefop (2017). Investing in skills pays off: The economic and social cost of low-skilled adults in the EU (Investovanie do zručností sa oplatí: hospodárske a sociálne náklady dospelých s nízkymi kvalifikáciami v EÚ). Luxemburg: Úrad pre publikácie. Štúdia Cedefop, č. 60.

6

(7)  https://ec.europa.eu/info/publications/2018-european-semester-country-reports_sk.

7

(8)  COM(2017) 253 final – 2017/085 (COD).

8

(9)  OECD – Vzdelávanie v kocke, 2017.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 49.

10

(11)  http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/validation-non-formal-and-informal-learning/european-inventory.

11

(12)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3073.

12

(13)  Cedefop (pripravované), Validation of non-formal and informal learning and career guidance (Validácia neformálneho a informálneho vzdelávania a kariérne poradenstvo).

13

Validation of non-formal and informal learning and career guidance

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/142 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/142

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie: nová stratégia EÚ pre mládež

[COM(2018) 269 final]

(2019/C 62/24)

| Spravodajca: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Adam ROGALEWSKI |

Spravodajca:

Michael McLOUGHLIN

Pomocný spravodajca:

Adam ROGALEWSKI

| Konzultácia | Európska komisia, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26.9.2018 |
| Prijaté v pléne | 18.10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 116/4/2 |

Konzultácia

Európska komisia, 18.6.2018

Právny základ

článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26.9.2018

Prijaté v pléne

18.10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

116/4/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta stratégiu EÚ pre mládež na roky 2019 – 2027 (ďalej len „stratégia“), a najmä vytvorenie postu koordinátora EÚ pre mládež, ktorý je súčasťou stratégie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor sa domnieva, že táto stratégia by mala byť vzhľadom na svoj prierezový charakter viac prepojená so súčasnými programami EÚ, ako je Erasmus+, záruka pre mladých ľudí a Európsky zbor solidarity. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že v záujme splnenia stratégie sa treba zamerať na tieto tri ciele:






  — | medziodvetvový prístup, pričom treba uplatniť holistický pohľad na mladých ľudí a ich potreby a práva; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

medziodvetvový prístup, pričom treba uplatniť holistický pohľad na mladých ľudí a ich potreby a práva;

| — | nový koordinátor EÚ pre mládež by mal predovšetkým viesť medziodvetové činnosti a mať vyššiu pozíciu; |
| --- | --- |

—

nový koordinátor EÚ pre mládež by mal predovšetkým viesť medziodvetové činnosti a mať vyššiu pozíciu;

| — | politika EÚ pre mládež by mala byť začlenená do procesu európskeho semestra, aby sa lepšie dosiahlo jej plnenie, najmä v prierezových oblastiach. |
| --- | --- |

—

politika EÚ pre mládež by mala byť začlenená do procesu európskeho semestra, aby sa lepšie dosiahlo jej plnenie, najmä v prierezových oblastiach.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že rozsah pôsobnosti stratégie by sa mal rozšíriť o činnosti zamerané na ochranu, podporu mladých ľudí, ktorým zároveň treba poskytnúť práva, znalosti a zručnosti, aby mohli reagovať na globálne výzvy, ako je digitalizácia, zmena klímy a nárast populizmu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV odporúča, aby mala stratégia vysoké ciele v oblasti medziodvetvovej práce v súvislosti s inými príslušnými oblasťami politík EÚ vrátane zamestnanosti, vzdelávania, zdravia, migrácie a rovnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor odporúča, aby sa v stratégii venovala väčšia pozornosť problémom v oblasti zamestnanosti, ktoré majú dosah na mladých ľudí, predovšetkým pokiaľ ide o diskusiu o budúcnosti práce, ako aj o iných sociálnych otázkach, ako je napríklad duševné zdravie, rovnosť a vzdelávanie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že v stratégii by sa mala presadzovať demokracia, je však presvedčený, že presadzovať by sa v nej malo aj širšie zapojenie občanov vrátane účasti na voľbách, dobrovoľnícka činnosť, mimovládne organizácie vedené mládežou, demokracia na pracovisku a sociálny dialóg. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Výbor je presvedčený, že účasť mládeže na rozhodovacích procesoch by sa mala podporovať aj nad rámec jednorazových podujatí. Pri ďalšom rozvíjaní dialógu o mládeži treba navyše zlepšiť úlohu mládežníckych dobrovoľníckych organizácií a národných rád mládeže a využiť ďalšie možnosti. Inštitúcie EÚ by mali ísť v tejto súvislosti príkladom, pričom EHSV by mal zaujať popredné miesto spomedzi inštitúcií, ktoré posilňujú účasť mladých ľudí na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podporovať treba aj vyššie výdavky na prácu mládeže spojené s dlhodobými investíciami do verejných služieb, predovšetkým tam, kde došlo k škrtom v oblasti verejných služieb. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | V stratégii sa musí prejavovať prístup založený na právach, pričom podľa potreby možno čerpať napríklad z Dohovoru OSN o právach dieťaťa. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Stratégia musí venovať väčšiu pozornosť mladým ženám a dievčatám, mladým LGBTIQ +, mladým ľudí so zdravotným postihnutím a mladým migrantom a utečencom. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | V súvislosti s politikou v oblasti mládeže by sa od členských štátov mala vyžadovať väčšie vzostupná konvergencia a na tento účel by mali slúžiť aj národné plány týkajúce sa podobných oblastí. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné posilniť proces vypracovania ukazovateľov, ktorý sa začal v minulej stratégii. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV navrhuje, aby sa na Európskom portáli pre mládež využívalo čo najviac online nástrojov odkazujúcich na aktuálnu angažovanosť mladých ľudí. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Hoci EHSV víta osobitnú, novú stratégiu EÚ pre mládež, rozhodne odporúča zohľadniť aspekt mladých ľudí vo všetkých činnostiach jednotlivých generálnych riaditeľstiev (GR) Európskej komisie. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Kontext

| 2.1. | Navrhovaná stratégia je tretím rámcom, ktorý EÚ navrhla so zameraním na mladých obyvateľov Európy. Nová stratégia sa sústreďuje na tri oblasti činností: zapájať mladých ľudí, spájať ich a posilňovať ich postavenie, na rozdiel od ôsmich oblastí činností v stratégii EÚ pre mládež na roky 2010 – 2018: zamestnanosť a podnikanie, sociálne začlenenie, účasť, vzdelávanie a odborná príprava, zdravie a blahobyt, dobrovoľnícke činnosti, mládež a svet, kreativita a kultúra. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Najdôležitejšími zmenami v novej stratégii sú tieto prvky: zriadenie funkcie koordinátora EÚ pre mládež, nahradenie štruktúrovaného dialógu s mladými ľuďmi dialógom EÚ s mládežou a rozdelenie skupiny predchádzajúcich cieľov do medziodvetvových trendov, ktoré sa zameriavajú na otvorenie komunikačných kanálov medzi mladými ľuďmi a tvorcami politík. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Rovnako ako v predchádzajúcich stratégiách, ani táto stratégia neobsahuje záruku pre mladých ľudí a je súčasťou Európskeho sociálneho fondu+. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mnohé iniciatívy v oblasti stratégie existujú na vnútroštátnej aj európskej úrovni. V rámci programu Erasmus+, záruky pre mladých ľudí, iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí a Európskeho sociálneho fondu sa robí obrovský kus práce. K ďalším relevantným spomínaným oblastiam patria program v oblasti zručností a Európsky zbor solidarity. Na mladých ľudí však majú veľký vplyv aj iné politiky v tzv. medziodvetvových oblastiach (napríklad doprava, sociálne veci, zdravie, vonkajšia činnosť a poľnohospodárstvo). Okrem toho majú všetky členské štáty vlastné prístupy k politikám v oblasti mládeže a k iným otázkam ovplyvňujúcim mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Problematika mladých ľudí je súčasťou Európskeho piliera sociálnych práv, Agendy OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a jej cieľov trvalo udržateľného rozvoja a iných programov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV už prijal mnohé stanoviská súvisiace s otázkami mládeže, napríklad stanoviská k iniciatíve na podporu zamestnanosti mladých ľudí (1), záruke pre mladých ľudí (2), Európskemu zboru solidarity (3) alebo nedávno k rámcu EÚ pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (4). Z hľadiska občianskej spoločnosti takisto posudzoval vykonávanie politík EÚ v oblasti zamestnanosti mladých ľudí vo vybraných šiestich členských štátoch, predovšetkým vykonávanie záruky pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Počas vypočutia v súvislosti s týmto stanoviskom, ktoré usporiadal EHSV s mládežou, mladí ľudia vyjadrili obrovskú neistotu. Podľa ich názoru sa ľudia, ktorí sa rozhodnú ísť inou cestou alebo ktorí školskú dochádzku ukončia predčasne, ocitnú pod veľkým tlakom a nie sú veľmi akceptovaní. Niektorí mladí ľudia uviedli, že o dôchodku musia začať rozmýšľať už ako tínedžeri. Výzvou je stále aj vstup na trh práce. Vyjadrili tiež nespokojnosť s diskrimináciou mladých ľudí, pokiaľ ide o platové podmienky pri vykonávaní tej istej práce iba na základe veku. Kritickými problémami sú aj bývanie a doprava, popri digitalizácii a problémoch s uznávaním a potvrdzovaním zručností získaných formou neformálneho vzdelávania. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV túto stratégiu víta. Domnieva sa však, že by malo ísť o komplexný plán, ktorý povedie k účinným želaným výsledkom a poskytne mladým ľuďom pridanú hodnotu, ktorá bude väčšia ako súčet jej častí a efektívnejšia ako súbor rôznych opatrení. EHSV sa domnieva, že stratégia by sa mala viac prepojiť so súčasnými programami EÚ, ako sú Erasmus+, záruka pre mladých ľudí a Európsky zbor solidarity. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Myšlienka holistického prístupu k politickým otázkam začala byť v poslednom období skutočne opodstatnená a je bežná na úrovni EÚ a členských štátov. Táto skutočnosť je vítaná, keďže sa tým uznáva, že sociálne problémy nemusia vždy patriť do jasných administratívnych kategórií. Rozdelenie tradičných úloh oddelení, rozpočtov a kultúr je však nesmierne náročné, a preto je potrebné zaistiť, že sa holistický prístup nestane istým všeliekom v prípadoch, keď bude problém príliš náročný alebo keď tvorcovia politík jednoducho budú chcieť využiť iné možnosti. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV sa domnieva, že vykonávanie politiky EÚ v oblasti mládeže by malo byť viditeľnejšie a udržateľnejšie na úrovni EÚ a členských štátov, pretože len tak sa dá riadne vyhodnotiť, napríklad v rámci európskeho semestra a sociálneho prehľadu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V navrhovanej stratégii je všeobecne nutné uplatňovať prístup viac založený na právach. Ide o dôležitú oblasť, keďže týmto spôsobom je navrhnutý Dohovor OSN o právach dieťaťa (ktorý sa, samozrejme, nevzťahuje na všetky osoby v kategórii mladých ľudí), ktorý zabezpečuje pravidelné preskúmanie výsledkov štátov pomocou dohodnutých ukazovateľov. Návrhy sa dôrazne venujú charakteru samotnej práce mládeže a úlohe dobrovoľníckeho sektora. Ten má rozhodujúci význam, keďže všade na svete sú zjavné nové praktickejšie prístupy k „práci s mladými ľuďmi“. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že stratégia by mala smerovať k podpore skutočnej vzostupnej konvergencie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o politiky v oblasti mládeže. Táto sféra je mimoriadne dôležitá, pretože všetkým členským štátom sa poskytuje značné financovanie EÚ (napr. Erasmus). V iných oblastiach financovania EÚ sa uplatňuje prístup spolufinancovania, ktorým sa podporuje konvergencia a väčší celoeurópsky spoločný prístup. Výbor je presvedčený, že v tomto smere existuje veľa poučení, ktoré možno v stratégii použiť. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV síce súhlasí s Komisiou, pokiaľ ide o rozhodujúcu úlohu ľudí, ktorí pracujú s mládežou, a ich jedinečných prínosov pre mladých ľudí počas prechodu do dospelosti, zdôrazňuje však, že kvalita práce s mládežou do veľkej miery závisí od financovania verejných služieb. V niektorých členských štátoch došlo v dôsledku škrtov vo verejnom sektore a zmrazovania platov nielen k zhoršeniu kvality práce pracovníkov s mládežou, ale tiež k mnohým neobsadeným pracovným miestam v tomto sektore. EHSV preto vyzýva na väčšie investície do verejných služieb. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Bez ohľadu na to Komisia správne poukazuje na to, že členské štáty musia na politiky v oblasti mládeže vyčleniť vlastné zdroje. V tejto súvislosti sú najpovzbudivejšie návrhy o sledovaní financovania, musia však zahŕňať prácu členských štátov a iné prierezové oblasti politiky. EHVS je presvedčený, že takéto sledovanie by sa malo vykonávať za účasti sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Výbor súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné, aby členské štáty preskúmali inovatívne a alternatívne formy demokratickej účasti. Výbor však pevne verí, že je potrebná väčšia podpora vrátane finančnej podpory pre existujúce spôsoby angažovanosti spoločnosti, napríklad dobrovoľníctvo, rady mládeže, zapojenie v organizáciách občianskej spoločnosti, odborové zväzy alebo zamestnanecké rady. Mladí ľudia, ako budúcnosť Európy, by mali byť podnecovaní k účasti na miestnych voľbách a voľbách do Európskeho parlamentu, ako aj k aktivite vo všetkých formách občianskej a politickej angažovanosti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV sa domnieva, že v rámci stratégie, ktorá sa zameriava na tri oblasti činnosti – ZAPÁJAŤ, SPÁJAŤ, POSILŇOVAŤ POSTAVENIE – by sa posledná činnosť mala rozšíriť o činnosti zamerané na ochranu a podporu mladých ľudí, ktorým zároveň treba poskytnúť zručnosti, aby mohli reagovať na globálne výzvy, ako je digitalizácia, zmena klímy a nárast populizmu. Keďže medzi priority EÚ patrí ochrana jej občanov, výbor je presvedčený, že do tejto priority by sa podobne ako dospelí mali zahrnúť aj mladí ľudia. Mladí ľudia by mali mať prínos aj z koncepcie digitálnej spravodlivosti presadzovanej EHSV (5), ktorej cieľom je chrániť európskych občanov pred negatívnymi aspektmi digitálnej revolúcie alebo v širšom rámci spravodlivého prechodu presadzovaného MOP. |
| --- | --- |

3.9.

Mladí ľudia a svet práce

| 3.10. | Hoci stratégia by mala byť jasná a nemala by obsahovať veľa cieľov, výbor sa domnieva, že v aktuálnej stratégii by sa mala venovať väčšiu pozornosť sociálnym a zamestnaneckým otázkam, ktoré majú vplyv na mladých ľudí, najmä pokiaľ ide o diskusiu o budúcnosti práce. Ide okrem iného o témy digitalizácie, platforiem, roztrieštenosti trhu práce a príležitostnej práce, ktoré majú mimoriadny dosah na mladých ľudí. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Pre mnohých mladých ľudí sa práca popri štúdiu stáva každodennou praxou. Z tohto dôvodu sa EHSV domnieva, že v budúcich politikách EÚ v oblasti mládeže by sa mala presadzovať demokracia na pracovisku, a to napríklad aj podporou sociálneho dialógu a ochranou zamestnaneckých práv mladých ľudí. S mladými ľuďmi na trhu práce by sa malo zaobchádzať rovnako ako s dospelou populáciou, najmä pokiaľ ide o poberanie rovnakej minimálnej mzdy (6), prístup k dôchodkom a ochranu pred neistými pracovnými zmluvami (pracovné zmluvy na nula hodín), ako aj neplatené stáže alebo falošnú samostatnú zárobkovú činnosť. Názory mladých ľudí by sme si mali vypočuť v spoločnosti aj na pracoviskách. Okrem toho by sa malo väčšmi podporovať zapojenie mladých ľudí do zastupujúcich štruktúr na pracovisku (odborové zväzy a zamestnanecké rady), ako sa to deje v niektorých krajinách, ktoré majú osobitné rady zastupujúce mládež na pracoviskách. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Niektorí mladí ľudia sú tiež rodičmi, pričom politiky EÚ, ako napríklad nová smernica o rovnováhe pracovného a rodinného života, sa týkajú mladých ľudí kombinujúcich prácu a vzdelávanie a starostlivosť o rodinných príslušníkov. V dôsledku digitalizácie pracovných miest budú mladí ľudia nepochybne v inej zamestnaneckej situácii ako ich rodičia. EHSV navrhuje, aby sa v stratégii venovala väčšia pozornosť sociálnym a zamestnaneckým politikám, keďže politiky súvisiace s trhom práce majú pre život mladých generácií zásadný význam. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Trh práce má mimoriadny význam, pretože v mnohých krajinách počas rokov nasledujúcich po hospodárskej kríze v roku 2008 nezamestnanosť najviac zasahovala práve mladých ľudí. Hoci sa miera nezamestnanosti mladých ľudí znížila, počet mladých ľudí bez práce dosahoval skoro dvojnásobok počtu zamestnaných mladých ľudí (7). V mnohých prípadoch sú nedávno vytvorené pracovné miesta nižšej kvality alebo s obmedzeným prístupom k trvalým pracovným zmluvám na plný úväzok ako pred krízou (napr. dočasné pracovné zmluvy, zmluvy na nula hodín). |
| --- | --- |

3.13.

Vzdelanie a zdravie mladých ľudí

| 3.14. | Zámerom stratégie je to, aby si politici vypočuli názory nezastúpenej mládeže. Na tento účel je potrebné prijať ďalšie opatrenia na začlenenie mladých ľudí, ktorí sú vzdialení od trhu práce a vzdelávacieho systému, do spoločnosti. Napriek miernemu poklesu počtu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), sa v tejto situácii v roku 2017 stále ocitalo 10,9 % mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov a 17,7 % ľudí vo veku od 25 do 29 rokov. Zlepšovanie zručností a spôsobilostí má pozitívny vplyv na zamestnateľnosť mladých ľudí, tento faktor samotný však neovplyvní rast zamestnanosti. Takáto neúčasť má významný vplyv na život a ciele mladých ľudí, pretože môže viesť k chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Aj verejné orgány znášajú náklady, ak populácii NEET nezabezpečia vzdelanie alebo zamestnanie, ktoré nadácia Eurofound (2012, 2014) odhaduje na úrovni 1,2 % národného HDP. Pri populácii NEET je navyše pravdepodobnejšie, že bude podporovať extrémistické a xenofóbne ideológie. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | V rámci zásady č. 4 európskeho piliera sociálnych práv, ktorá sa týka aktívnej podpory zamestnanosti, sa uvádza: „Mladí ľudia majú právo na ďalšie vzdelávanie, učňovskú prípravu, stáž alebo ponuku kvalitného pracovného miesta do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia vzdelávania. Stratégia pre mládež by mala prispievať k uplatňovaniu tejto zásady, a to najmä pri podpore budovania občianskej spoločnosti a vytvárania aliancií sociálnych partnerov na účely koncipovania a monitorovania rôznych politík realizovaných v tejto oblasti. Osobitná pozornosť by sa mala venovať osvetovým stratégiám zameraným na zapojenie mladých ľudí, ktorí sú vzdialení od trhu práce, späť do oblasti zamestnania alebo vzdelávania.“ |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | V rámci európskej stratégie pre mládež by sa preto mala uplatniť celoeurópska stratégia na oslovenie týchto skupín. Kľúčom k úspechu tohto snaženia je úzka spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi, európskymi sociálnymi partnermi, národnými mládežníckymi radami a sektorom mládeže. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Mladí ľudia venujú veľa svojho času vzdelávaniu na plný alebo čiastočný úväzok a toto je ďalšou oblasťou, kde existujú len obmedzené právomoci na úrovni EÚ okrem ubezpečenia, že „každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, aby si udržal a získal zručnosti, ktoré mu umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce“, ako sa uvádza v prvej zásade Európskeho piliera sociálnych práv. A aj v tomto prípade ide o oblasť, na ktorú bol v predchádzajúcej stratégii vyčlenený samostatný pilier. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Oblasť duševného zdravia mladých ľudí je jadrom práce s mládežou a každej odbornej interakcie s mladými ľuďmi. Zdravie patrí všeobecne medzi právomoci členských štátov. Duševné zdravie je však aspektom verejného zdravia a táto oblasť patrí medzi právomoci EÚ. Preto by mala mať táto téma významné miesto v medziodvetvovej práci v rámci stratégie. Preto je potrebné venovať osobitnú pozornosť otázkam, ako sú napríklad úzkosti, depresie a samovraždy medzi mladými ľuďmi. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Na úrovni členských štátov existuje stále čoraz viac príkladov najlepších postupov pri práci s mladými ľuďmi. Podobne sa preukázal aj pozitívny vplyv práce s mládežou na duševné zdravie mladých ľudí. EHSV sa domnieva, že v stratégii treba problematike duševného zdravia mladých ľudí venovať väčšiu pozornosť. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Mnohé vnútroštátne politiky sa podobne venujú aj téme telesného zdravia. V tejto oblasti existuje mnoho otázok vyvolávajúcich obavy. Čoraz častejšie sa medzi nimi objavuje téma obezity detí a mládeže a tiež nedovolené užívanie návykových látok a nekontrolovaných psychoaktívnych látok. Hoci mnohé štáty môžu naďalej prijímať značne odlišné prístupy, tieto problémy nemožno v prierezovom prístupe ignorovať a je potrebné sa nimi zaoberať na základe príslušných právomocí EÚ. V predchádzajúcej stratégii boli na tieto oblasti vyčlenené osobitné piliere a túto dôraznú orientáciu je dôležité zachovať aj v medziodvetvovej práci. |
| --- | --- |

3.20.

Rovnosť

| 3.21. | Existuje silné prepojenie medzi prácou s mládežou, politikou v oblasti mládeže a rovnosťou. EÚ v tejto oblasti odviedla kus práce a vo všetkých členských štátoch platia príslušné právne predpisy. Stále však pretrváva mnoho prípadov diskriminácie, s ktorou sa mladí ľudia stretávajú, napríklad pokiaľ ide o bývanie a služby, ktoré využívajú viac ako ostatní ako napr. verejná doprava. Právne predpisy v oblasti rovnosti sa často môžu viac zameriavať na starších ľudí. Jestvuje deväť univerzálnych dôvodov zakazujúcich diskrimináciu v členských štátoch EÚ. Musíme zabezpečiť, aby boli mladí ľudia, na ktorých sa vzťahuje tento druh diskriminácie, náležite zahrnutí do stratégie EÚ pre mládež. Napriek tomu, že sa to týka viacerých skupín, chceli by sme upozorniť na tie, ktorým treba v danom dokumente venovať väčšiu pozornosť.






  — | mladí ľudia so zdravotným postihnutím |
| --- | --- | --- |

3.21.

—

mladí ľudia so zdravotným postihnutím

| — | mladí migranti a utečenci |
| --- | --- |

—

mladí migranti a utečenci

| — | mladé ženy a dievčatá |
| --- | --- |

—

mladé ženy a dievčatá

| — | mladí LGBTIQ+. |
| --- | --- |

—

mladí LGBTIQ+.

| 3.22. | Mnohé politické opatrenia EÚ týkajúce sa mladých ľudí sa nedávno zamerali na radikalizáciu. Integrácia sa však musí stať súčasťou širšej skupiny opatrení ponúkaných mladým ľuďom a tento aspekt treba v stratégii zdôrazniť. Okrem toho to prirodzene zapadá do programov na podporu zamestnanosti mladých ľudí. |
| --- | --- |

3.22.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta vytvorenie novej funkcie koordinátora EÚ pre mládež, ktorý by sa mal venovať názorom mladých ľudí a mal by ovplyvňovať medziodvetvový rozmer politiky v oblasti mládeže. Na túto otázku sa treba zamerať. Koordinátor by mal tiež podporovať a uľahčovať podobný proces na úrovni členských štátov, a preto by sa mal pripojiť k zástupcom Komisie na zasadnutiach Rady. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Veľmi vítané sú aj návrhy na národné akčné plány v oblasti mládeže. Treba jasné ciele, monitorovanie a napredovanie pri podpore mladých ľudí. EHSV dôrazne podporuje zmýšľanie Komisie o potrebe väčšieho prepojenia medzi financovaním a národnými akčnými plánmi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Najviac vítaný je prechod od štruktúrovaného dialógu k inkluzívnejšiemu dialógu s mládežou. Je však potrebné väčšie začleňovanie, ktoré by sa dalo dosiahnuť rozšírením druhu a charakteru zapojených organizácií a pridaním ďalších skupín. Jadrom tejto práce by mali byť naďalej mládežnícke dobrovoľnícke organizácie a národné rady mládeže, pretože sú najbližšie k mladým ľuďom a majú nesmierne skúsenosti. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Konsolidácia Európskeho fóra mládeže ako digitálneho jednotného kontaktného miesta pre mladých ľudí, ktoré im umožní komunikovať s EÚ, je vítaná, ale osobitnú pozornosť treba venovať dostupnosti tohto portálu cez bezplatné pripojenie na internet a prístupu k počítačom, najmä pre znevýhodnené skupiny mladých ľudí v členských štátoch. Komisia musí mať prehľad aj o sústavnom dianí medzi mladými ľuďmi na platformách sociálnych médií. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | V návrhoch sa uvádza, že pokiaľ ide o technologické zmeny, mladí ľudia majú výhodu. Treba však poznamenať aj to, že existujú aj digitálne vylúčení mladí ľudia. Osoby pracujúce s mladými ľuďmi si musia byť vedomé kladných aj záporných stránok (napr. problémy v oblasti duševného zdravia a výzvy týkajúce sa falošných správ) technologickej angažovanosti mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Zatiaľ čo mobilita je základnou európskou hodnotou a je jadrom programov pre mládež, môže mať aj tienisté stránky, najmä v krajinách s výskytom emigrácie, poklesom počtu obyvateľstva alebo tzv. únikom mozgov či únikom pracovnej sily. Možno však existuje potenciál zmierniť tento problém, a to využívaním populácie nových migrantov a utečencov v Európe. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Návrhy Komisie týkajúce sa validácie informálneho učenia sa a neformálneho vzdelávania považuje EHSV za hodnotné. Bolo by povzbudivé, keby sa v oblasti mládeže a aj inde používali niektoré z vypracovaných vzorov. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Našťastie sa teraz organizuje viac podujatí pre mládež za účasti inštitúcií EÚ, a ich hodnotenie by teda stálo za to. Malo by sa tiež overiť, či by sa medzi nimi dala dosiahnuť väčšia synergia. Výhodou štruktúrovaného dialógu je to, že nejde o jednorazovú, ale o pokračujúcu činnosť. Stála účasť mladých ľudí na rozhodnutiach, ktoré ich ovplyvňujú, by mala byť prioritou a je dôležité, aby sa tak dialo vo všetkých oblastiach politiky, nielen v politike v oblasti mládeže. Inštitúcie organizujúce jednorazové podujatia by mali smerovať k sústavnej účasti mladých ľudí na svojej práci. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Výbor sa domnieva, že v období falošných správ a nadmerného spoliehania sa na online nástroje je dôležitá silnejšia úloha nezávislých informácií pre mládež. Vzťah s dôveryhodnými dospelými by mať zostať kľúčovým znakom práce s mládežou a politiky v oblasti mládeže. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV zastáva názor, že stratégia spoločne s iným politikami zameranými na mladú generáciu by mala byť dôležitým nástrojom na boj proti euroskeptickým náladám a populizmu u mladých obyvateľov. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Hoci EHSV víta osobitnú, novú stratégiu EÚ pre mládež, rozhodne odporúča zohľadniť aspekt mladých ľudí vo všetkých činnostiach jednotlivých generálnych riaditeľstiev (GR) Európskej komisie. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 268, 14.8.2015, s. 40.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 271, 19.9.2013, s. 101.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 160.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 41.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 10.

7

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/148 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/148

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Nová európska stratégia pre kultúru

[COM(2018) 267 final]

(2019/C 62/25)

| Spravodajca: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Spravodajca:

Antonello PEZZINI

| Konzultácia | Európska komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 167 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 182/1/0 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

článok 167 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

182/1/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV je presvedčený, že Európa predstavuje kultúrne spoločenstvo založené na spoločných hodnotách a že sociálne trhové hospodárstvo je charakteristickým znakom európskeho životného štýlu, v ktorom sa ekonomické slobody spájajú so sociálnymi právami a zásadami úcty k človeku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV považuje za dôležité upevniť a rozvíjať kultúrny rozmer EÚ založený na spoločných hodnotách zakotvených v zmluvách, ktorý je kľúčovým činiteľom integračného procesu a základným kameňom európskej kultúrnej identity s cieľom vybudovať inkluzívnu, pluralitnú, súdržnú a konkurencieschopnú spoločnosť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | EHSV sa domnieva, že iba posilnenie zmyslu pre spolupatričnosť k Európe a spoločná kultúrna identita môžu posilniť európsky projekt a kultúrnu a jazykovú rozmanitosť. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Podľa EHSV predstavuje hmotné a nehmotné kultúrne dedičstvo Európy spojivo európskych národov, veľmi silné puto identity a vzácny strategický zdroj sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že práve pre prebiehajúcu politickú krízu a krízu identity v Európe (1) je mimoriadne dôležité vrátiť kultúre túto ústrednú úlohu sprostredkovateľa väzieb v rámci identity, aby sa tak uplatňovali spoločné hodnoty zakotvené v zmluvách. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV síce kladne hodnotí snahu dostať kultúru do centra pozornosti, domnieva sa však, že oživenie stratégie je príležitosťou venovať sa vízii „novej európskej renesancie“, ktorej cieľom je vytvorenie skutočného európskeho priestoru kultúry (2) založeného na mnohých spoločných hodnotách, ako je solidarita, dôvera a spoločná zodpovednosť. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Obnovená európska stratégia pre kultúru musí byť podľa EHSV založená na spoločnej strategickej vízii, ktorá pri vytváraní európskeho kultúrneho priestoru znamená:






  — | spoločné hodnoty, pokiaľ ide o identitu, slobodu a solidaritu; |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

spoločné hodnoty, pokiaľ ide o identitu, slobodu a solidaritu;

| — | základné zásady slobodného pohybu a usadzovania osôb, ako aj voľného obehu tovaru a služieb v oblasti kultúry v Európe; |
| --- | --- |

—

základné zásady slobodného pohybu a usadzovania osôb, ako aj voľného obehu tovaru a služieb v oblasti kultúry v Európe;

| — | systémy riadenia a prípravy opatrení zameraných na kultúrne dedičstvo; |
| --- | --- |

—

systémy riadenia a prípravy opatrení zameraných na kultúrne dedičstvo;

| — | konkrétne opatrenia na obnovu a udržiavanie obrovského umeleckého dedičstva, ktoré oživuje európsku kultúru pre nové generácie (3); |
| --- | --- |

—

konkrétne opatrenia na obnovu a udržiavanie obrovského umeleckého dedičstva, ktoré oživuje európsku kultúru pre nové generácie (3);

| — | zhodnocovanie európskej kultúry v medzinárodných vzťahoch; |
| --- | --- |

—

zhodnocovanie európskej kultúry v medzinárodných vzťahoch;

| — | posilnené riadenie európskych politických opatrení, aby sa väčší priestor dal všetkým subjektom, ktoré vytvárajú a formujú kultúru v jej expresívnych formách a v kultúrnych a tvorivých odvetviach; |
| --- | --- |

—

posilnené riadenie európskych politických opatrení, aby sa väčší priestor dal všetkým subjektom, ktoré vytvárajú a formujú kultúru v jej expresívnych formách a v kultúrnych a tvorivých odvetviach;

| — | podporu agregácie malých tvorivých podnikov, hlavne podnikov so sociálnymi cieľmi; |
| --- | --- |

—

podporu agregácie malých tvorivých podnikov, hlavne podnikov so sociálnymi cieľmi;

| — | synergie a výmeny kultúrnych procesov prispievajúcich k posilneniu šírenia mnohorakých výrazov európskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

synergie a výmeny kultúrnych procesov prispievajúcich k posilneniu šírenia mnohorakých výrazov európskej spoločnosti.

| 1.6. | Z hľadiska kultúrnej ponuky je potrebné, aby príjemcovia opatrení tieto opatrenia vnímali ako jasné a dostupné prostredníctvom nových mnohojazyčných komunikačných prostriedkov tak, aby európsky priestor kultúry patril naozaj všetkým. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Z hľadiska kultúrneho dopytu výbor považuje za rozhodujúce priame opatrenia v prospech užívateľov kultúry s cieľom zvýšiť úroveň ich účasti na rozvoji identity európskych hodnôt takými iniciatívami, ako je „Erasmus kultúrneho občianstva“ a vyhlásenie európskej charty kultúry určenej európskym občanom. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV je presvedčený, že môže zohrať aktívnu úlohu v štruktúrovanom dialógu o kultúre na posilnenie demokratického občianstva, kultúrnej identity a vzájomnej výmeny rôznych tvorivých prejavov spoločnosti vrátane spoločných iniciatív, napríklad vytvorenia európskeho týždňa kultúry, nocí európskej kultúry a vymenovania európskych vyslancov kultúry. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Výbor sa zasadzuje za monitorovanie údajov z plánu vykonávania nového programu a dobudovanie európskeho kultúrneho priestoru na základne pravidelných správ Komisie. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Úvod

| 2.1. | Kultúra sa nachádza v centre európskeho projektu a je základom, na ktorom pevne stojí „jednota v rozmanitosti“ Európskej únie. Predstavuje základnú zložku spoločného života a hodnotu, ktorá dokáže obohatiť našu ľudskosť, tento neodmysliteľný prvok nášho správania v spoločnosti a pri každodennom vyjadrovaní nášho občianstva. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kultúra teda predstavuje skutočný strategický zdroj sociálnej súdržnosti a dialógu medzi kultúrami a veľkú príležitosť na zhodnocovanie spoločných dejín s veľmi bohatou kultúrnou rozmanitosťou európskych regiónov a spoločným hmotným a nehmotným dedičstvom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V Lisabonskej zmluve sa kultúre prisudzuje veľký význam. V preambule Zmluvy o EÚ sa výslovne odkazuje na vôľu čerpať „inšpiráciu z kultúrneho, náboženského a humanistického dedičstva Európy“, pričom medzi hlavné ciele patrí záväzok rešpektovať „bohatú kultúrnu a jazykovú rozmanitosť“ a zabezpečovať „zachovávanie a zveľaďovanie európskeho kultúrneho dedičstva“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Mnohé z týchto hodnôt predstavujúcich základ európskej spoločnosti sú spomenuté v zmluve: „Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv [...]“. Tieto hodnoty, ktoré sa stali súčasťou európskej kultúry, sa objavujú a musia získavať stále väčší priestor v spoločnosti, pre ktorú je príznačný pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť a solidarita. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.3.2. | V charte základných práv, ktorá je súčasťou zmluvy, je zhromaždený, potvrdený a zhrnutý bohatý výpočet hodnôt, ktoré sú už čiastočne uvedené v zmluve. |
| --- | --- |

2.3.2.

| 2.3.3. | Opatrenia EÚ sú teda zamerané na podnecovanie spolupráce medzi členskými štátmi tak, aby sa ich osobitné schopnosti v oblasti kultúrnej politiky viac týkali spoločných hodnôt, ku ktorým sa členské štáty zaviazali, a aby sa ako osnova začlenili do systému spoločenských vzťahov. |
| --- | --- |

2.3.3.

| 2.3.4. | Správanie človeka v spoločenských vzťahoch a každodennom živote sa riadi vzormi, ktoré sú vopred zafixované vo jeho intelekte (4). Tieto vzory sa však nadobúdajú vzdelávaním (5) a výučbou (6) a posilňujú vzťahmi, ktoré sa vyvíjajú spolu so svetom okolo nás. |
| --- | --- |

2.3.4.

| 2.3.5. | Preto je dôležité rozširovať tie hodnoty, ktoré tvoria spoločný základ európskej civilizácie, a trvať na nich, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí už od veku pred dospievaním, pretože sa upevňujú „zrkadlové neuróny“ napodobňujúce konanie, pocity a emócie, ktoré pozorujeme u iných ľudí (7). |
| --- | --- |

2.3.5.

| 2.4. | Samotná koncepcia kultúry (8) je dynamická, čiže predstavuje sériu opatrení, ktoré sa v európskej politike musia rozvíjať prostredníctvom vzdelávania a príkladov a ktoré takto musia rozvíjať aj členské štáty. Uvedené hodnoty, ktoré sú súčasťou zmluvy, nevznikli spontánne, ale sú výsledkom úvah a skúseností nadobudnutých v spoločenskej oblasti, ktoré upravujú mierumilovné spolužitie, usmerňujú rast dôvery národov a musia sa stať predmetom vzdelávania a spoločenských interakcií zameraných predovšetkým na nové generácie, pretože sú schopné prijať a vzájomne si vymieňať etické hodnoty. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Okrem jej spoločenskej a identifikačnej hodnoty je kultúra stále viac uznávaná ako hybný a strategický segment hospodárstva, pokiaľ ide o rozvoj bohatstva na obyvateľa, dobrých životných podmienok a celkového európskeho HDP, ako aj v medzinárodných vzťahoch. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Odhaduje sa, že kultúrne a tvorivé odvetvia prispievajú k HDP Európy 4,2 % s rastom zamestnanosti o 1,5 %. V roku 2016 vyprodukovalo odvetvie kultúry v absolútnych číslach 89,9 miliardy EUR (čo je +1,8 % v porovnaní s rokom 2015), a ak zoberieme do úvahy aj súvisiace odvetvia, tak prinieslo viac ako 250 miliárd EUR a dalo prácu 1,5 milióna osôb (9). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kultúrna účasť predstavuje základný prvok záväzku Európy, ale s hospodárskou a finančnou krízou, ktorá sa v Európe začala v roku 2008 a potom sa preniesla do sociálnej a politickej oblasti, došlo pri tejto účasti k obmedzeniam vo všetkých európskych krajinách, čo malo výraznejšie črty v krajinách južnej Európy (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V európskom programe pre kultúru sa v roku 2007 (11) pre EÚ a členské štáty stanovilo, že majú:






  — | podporovať kultúrnu rozmanitosť; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

podporovať kultúrnu rozmanitosť;

| — | chrániť kultúrne dedičstvo; |
| --- | --- |

—

chrániť kultúrne dedičstvo;

| — | prekonávať prekážky mobility umelcov a iných odborníkov v odvetví; |
| --- | --- |

—

prekonávať prekážky mobility umelcov a iných odborníkov v odvetví;

| — | podporovať prispievanie podnikov kultúrneho a tvorivého odvetvia. |
| --- | --- |

—

podporovať prispievanie podnikov kultúrneho a tvorivého odvetvia.

| 2.8.1. | Pracovný plán EÚ pre kultúru (2015 – 2018) stanovil 4 hlavné priority spolupráce v rámci politiky v oblasti kultúry na európskej úrovni:






  — | kultúra prístupná a otvorená pre všetkých; |
| --- | --- | --- |

2.8.1.

—

kultúra prístupná a otvorená pre všetkých;

| — | zachovanie a zhodnocovanie kultúrneho dedičstva; |
| --- | --- |

—

zachovanie a zhodnocovanie kultúrneho dedičstva;

| — | podpora kultúrnych a tvorivých odvetví v inovačnom hospodárstve; |
| --- | --- |

—

podpora kultúrnych a tvorivých odvetví v inovačnom hospodárstve;

| — | podpora kultúrnej rozmanitosti. |
| --- | --- |

—

podpora kultúrnej rozmanitosti.

| 2.9. | Európsky parlament prijal viaceré uznesenia (12) a odporúčania o rovnakom prístupe ku kultúrnym službám, kultúre v zahraničných vzťahoch EÚ, mobilite a kultúrnych a tvorivých odvetviach. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Na svojom zasadnutí 23. mája 2018 Rada EÚ prijala závery týkajúce sa začlenenia kultúrneho dedičstva aj do rámca iných politík a posilnenia dialógu s organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EHSV viackrát vyjadril svoj postoj k zhodnocovaniu kultúrnych a tvorivých odvetví a podpore stratégie medzinárodných kultúrnych vzťahov (13) vrátane príspevku vidieckych oblastí k európskemu kultúrnemu dedičstvu (14). |
| --- | --- |

2.11.

3.   Návrhy obsiahnuté v novej stratégii

| 3.1. | Hlavné prvky novej stratégie, ktorú navrhla Komisia, možno zhrnúť takto:






  — | podporovať účasť na kultúre, mobilitu umelcov a ochranu dedičstva s využitím možností kultúry a kultúrnej rozmanitosti v prospech sociálnej súdržnosti a blahobytu; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

podporovať účasť na kultúre, mobilitu umelcov a ochranu dedičstva s využitím možností kultúry a kultúrnej rozmanitosti v prospech sociálnej súdržnosti a blahobytu;

| — | podporovať kultúru a umenie vo vzdelávaní; |
| --- | --- |

—

podporovať kultúru a umenie vo vzdelávaní;

| — | posilňovať medzinárodné kultúrne vzťahy; |
| --- | --- |

—

posilňovať medzinárodné kultúrne vzťahy;

| — | vytvoriť lepšie prepojenie s priemyselnou politikou; |
| --- | --- |

—

vytvoriť lepšie prepojenie s priemyselnou politikou;

| — | využiť úlohu kultúry na posilňovanie európskej identity; |
| --- | --- |

—

využiť úlohu kultúry na posilňovanie európskej identity;

| — | intenzívne spolupracovať s členskými štátmi a občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

—

intenzívne spolupracovať s členskými štátmi a občianskou spoločnosťou.

| 3.2. | Navrhované hlavné rozmery možno zhrnúť takto: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | sociálny rozmer: využívanie možností kultúry a kultúrnej rozmanitosti v prospech sociálnej súdržnosti a blahobytu; |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | ekonomický rozmer: podpora kultúrnej tvorivosti vo vzdelávaní a inovácii, rastu prostredníctvom nových pracovných miest a rozvoja kultúrnych odvetví a zručností (15); |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | zahraničný rozmer posilňovania medzinárodných kultúrnych vzťahov: podpora kultúry v krajinách zapojených do procesu rozširovania, krajinách na západnom Balkáne a v Stredozemí a činnosti rozvojového fondu pre krajiny AKT (16); |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | prierezový rozmer: iniciatívy „Európsky rok kultúrneho dedičstva“ a „Európske hlavné mesto kultúry“, nový európsky akčný plán pre kultúrne dedičstvo na roky 2019 – 2022, rozvoj stratégie Digital4Culture, online zoznam európskych filmov, podpora digitálnej transformácie. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Strategická spolupráca v rámci nového programu bude podporovaná z programu Kreatívna Európa a iných programov EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV považuje za dôležité upevniť a rozvíjať kultúrny rozmer EÚ založený na spoločných hodnotách zakotvených v zmluvách, aby sa upevnila myšlienka spolupatričnosti pri budovaní inkluzívnej, súdržnej a konkurencieschopnej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Hmotné a nehmotné kultúrne dedičstvo Európy predstavuje spojivo európskych národov, ktoré je veľmi silným putom identity najmä v časoch krízy identity a európskej solidarity. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa domnieva, že práve pre politickú krízu a krízu identity a správy vecí verejných v Európe by bolo vhodné obnoviť úlohu európskej kultúry v oblasti odovzdávania hodnôt identity, a to aj posilnením európskych kurzov vzdelávania. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tento proces hodnotovej integrácie musí byť základom výrazného kvalitatívneho pokroku v novom programe pre kultúru a vyústiť do skutočného európskeho priestoru kultúry (17) založeného na spoločných hodnotách, a to podľa vzoru európskeho výskumného priestoru a spoločne s ním. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Súčasťou tohto nového európskeho priestoru kultúry a jeho harmonogramu by malo byť: |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | posilnenie európskych kultúrnych politík a nástrojov na podporu a šírenie hodnôt identity na základe pocitu náležitosti k spoločnému hodnotovému systému; |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | úplné zabezpečenie slobodného pohybu a usadzovania fyzických a právnických osôb, ako aj voľného obehu tovaru a služieb v oblasti kultúry, a to na celom európskom území; |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | „ekonomika kultúry“ zameraná na sociálne začleňujúce systémy, ktorá podporuje nové modely zachovania a obnovy kultúrneho dedičstva a rozvoja tvorivých odvetví, a to aj prostredníctvom nových foriem podnikov, ktoré majú veľkú sociálnu hodnotu; |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | propagácia európskej kultúry v medzinárodných vzťahoch, či už ako nástroja na obnovu kultúrnej diplomacie, mechanizmu jemnej sily vo vonkajších vzťahoch Európy, alebo ako ekonomického multiplikátora medzinárodnej výmeny, ktorý bude z umelcov a tvorivých jednotlivcov schopný urobiť „vyslancov európskej kultúry“; |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.5. | mechanizmy pôsobiace zdola nahor, aby sa dal väčší priestor všetkým umelcom, ktorí prinášajú, vytvárajú a formujú kultúru v oblasti umenia a kultúrnych a tvorivých odvetví. |
| --- | --- |

4.5.5.

| 4.6. | Podľa EHSV treba riešiť spoločné výzvy vytvorením skutočného „vnútorného kultúrneho trhu“, ktorý umožní:






  — | mobilitu umelcov a služieb podnikov v kultúre; |
| --- | --- | --- |

4.6.

—

mobilitu umelcov a služieb podnikov v kultúre;

| — | mobilitu umeleckých diel; |
| --- | --- |

—

mobilitu umeleckých diel;

| — | spoluprácu prostredníctvom medzinárodných projektov; |
| --- | --- |

—

spoluprácu prostredníctvom medzinárodných projektov;

| — | dialóg medzi kultúrami; |
| --- | --- |

—

dialóg medzi kultúrami;

| — | osobitné opatrenia na posilnenie európskej kultúrnej identity; |
| --- | --- |

—

osobitné opatrenia na posilnenie európskej kultúrnej identity;

| — | opatrenia na obnovu a zachovanie ohromného európskeho umeleckého dedičstva s osobitnými prvkami venovanými multimediálnemu výskumu, multimediálnym inováciám (18) a udržateľnosti; |
| --- | --- |

—

opatrenia na obnovu a zachovanie ohromného európskeho umeleckého dedičstva s osobitnými prvkami venovanými multimediálnemu výskumu, multimediálnym inováciám (18) a udržateľnosti;

| — | posilnenie tvorivej nezávislosti; |
| --- | --- |

—

posilnenie tvorivej nezávislosti;

| — | rozvoj humanisticko-digitálnej kultúry, ktorá bude schopná obmedziť manipulácie spôsobené algoritmom falošných správ (fake news) a dezinformácií na internete. |
| --- | --- |

—

rozvoj humanisticko-digitálnej kultúry, ktorá bude schopná obmedziť manipulácie spôsobené algoritmom falošných správ (fake news) a dezinformácií na internete.

| 4.7. | EHSV sa domnieva, že najmä medzi mladými ľuďmi je prostredníctvom vzdelávania nevyhnutné podporovať presvedčenie, že kultúrna rozmanitosť a rôzne formy umenia predstavujú zásadné prvky ľudského rozvoja a potvrdenia základných slobôd a že výmena kultúrnych procesov prispieva k posilneniu demokratického občianstva. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby nový európsky program pre kultúru, ktorý bude zasadený do rámca novej spoločnej a rozšírenej strategickej vízie, bol začlenený a zakotvený do perspektívy budúceho európskeho viacročného finančného rámca. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Podľa EHSV je potrebné, aby príjemcovia programov a podporných normatívnych, štrukturálnych a finančných opatrení mali o týchto programoch a opatreniach jasnú predstavu, ktorá bude transparentná a dostupná na sociálnych sieťach. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Okrem toho sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné priamo sa zamerať na konečných príjemcov európskej kultúrnej politiky, aby sa zvýšila úroveň účasti, ktorá bola ťažko skúšaná hospodárskou a finančnou krízou a rozšírila sa aj do sociálnej oblasti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | EHSV sa domnieva, že ako užitočná iniciatíva by sa najmä pre mladé generácie mohlo ukázať spustenie programu Erasmus občianstva na šírenie kultúry a propagáciu cestovného ruchu v EÚ a vyhlásenie európskej charty kultúry so zjednodušeným prístupom k európskym kultúrnym zaujímavostiam, ako aj usporadúvanie európskych týždňov a nocí kultúry. |
| --- | --- |

4.10.1.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Prevádzková digitálna príručka s užívateľsky vhodnou internetovou stránkou aktualizovanou v reálnom čase a dostupnou vo všetkých jazykoch EÚ musí zabezpečiť možnosť využívať rôzne v súčasnosti dostupné nástroje EÚ. Ako príklad tu uvádzame ich predbežný prehľad:






  — | nástroj rozvojovej spolupráce DCI II (19) |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

nástroj rozvojovej spolupráce DCI II (19)

| — | program Interreg Med (20)
  a Med Culture (2014 – 2018) (21) |
| --- | --- |

—

program Interreg Med (20)
  a Med Culture (2014 – 2018) (21)

| — | nástroj susedstva ENI (predtým ENPI) (22) |
| --- | --- |

—

nástroj susedstva ENI (predtým ENPI) (22)

| — | IPA II (2014 – 2020) (23) |
| --- | --- |

—

IPA II (2014 – 2020) (23)

| — | Sústava Natura 2020 (24) |
| --- | --- |

—

Sústava Natura 2020 (24)

| — | Akčný plán pre ľudí, prírodu a hospodárstvo k sústave Natura 2020 (25) |
| --- | --- |

—

Akčný plán pre ľudí, prírodu a hospodárstvo k sústave Natura 2020 (25)

| — | program LIFE (2014 – 2020) (26) |
| --- | --- |

—

program LIFE (2014 – 2020) (26)

| — | Štrukturálne fondy (27) |
| --- | --- |

—

Štrukturálne fondy (27)

| — | EMODnet, Phase III, monitorovanie morí a podmorské lokality (28) |
| --- | --- |

—

EMODnet, Phase III, monitorovanie morí a podmorské lokality (28)

| — | Modrý rast EÚ v oblasti mora, námornej dopravy a cestovného ruchu (29) |
| --- | --- |

—

Modrý rast EÚ v oblasti mora, námornej dopravy a cestovného ruchu (29)

| — | Leader plus, obnova vidieckeho a kultúrneho dedičstva (30) |
| --- | --- |

—

Leader plus, obnova vidieckeho a kultúrneho dedičstva (30)

| — | program Európa pre občanov (2014 – 2020) pre dejiny a rozmanitosť EÚ (31) |
| --- | --- |

—

program Európa pre občanov (2014 – 2020) pre dejiny a rozmanitosť EÚ (31)

| — | štátna pomoc v oblasti kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva (32) |
| --- | --- |

—

štátna pomoc v oblasti kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva (32)

| — | nezákonné obchodovanie s predmetmi kultúrnej hodnoty (33) |
| --- | --- |

—

nezákonné obchodovanie s predmetmi kultúrnej hodnoty (33)

| — | Copernicus (predtým GMES), satelitné informácie na monitorovanie kultúrneho dedičstva (34) |
| --- | --- |

—

Copernicus (predtým GMES), satelitné informácie na monitorovanie kultúrneho dedičstva (34)

| — | EDEN
  (European Destinations of exelleNce) |
| --- | --- |

—

EDEN
  (European Destinations of exelleNce)

| — | program COSME, z ktorého sa financujú iniciatívy prospešné kultúre a cestovnému ruchu (35) |
| --- | --- |

—

program COSME, z ktorého sa financujú iniciatívy prospešné kultúre a cestovnému ruchu (35)

| — | kultúrne trasy Rady Európy a EK |
| --- | --- |

—

kultúrne trasy Rady Európy a EK

| — | C3 Monitor, monitorovanie a porovnávanie cca 170 kultúrnych a tvorivých miest v 30 európskych krajinách: kultúrna pestrosť (Cultural Vibrancy), tvorivé hospodárstvo (Creative Economy) a stimulujúce prostredie (Enabling Environment) |
| --- | --- |

—

C3 Monitor, monitorovanie a porovnávanie cca 170 kultúrnych a tvorivých miest v 30 európskych krajinách: kultúrna pestrosť (Cultural Vibrancy), tvorivé hospodárstvo (Creative Economy) a stimulujúce prostredie (Enabling Environment)

| — | verejno-súkromné partnerstvo zamerané na energetickú hospodárnosť historických budov |
| --- | --- |

—

verejno-súkromné partnerstvo zamerané na energetickú hospodárnosť historických budov

| — | využívanie kultúrneho dedičstva na udržateľný rozvoj v rámci programu Horizont 2020 |
| --- | --- |

—

využívanie kultúrneho dedičstva na udržateľný rozvoj v rámci programu Horizont 2020

| — | digitálne platforma Europeana s vyspelými spôsobmi vyhľadávania a viac ako 50 miliónmi digitalizovaných hesiel (knihy, hudba, umelecké diela) |
| --- | --- |

—

digitálne platforma Europeana s vyspelými spôsobmi vyhľadávania a viac ako 50 miliónmi digitalizovaných hesiel (knihy, hudba, umelecké diela)

| — | digitálny program na štúdium európskeho filmového dedičstva (36) |
| --- | --- |

—

digitálny program na štúdium európskeho filmového dedičstva (36)

| — | investície do kultúrneho dedičstva vďaka predpisom v oblastí politiky súdržnosti (37) |
| --- | --- |

—

investície do kultúrneho dedičstva vďaka predpisom v oblastí politiky súdržnosti (37)

| — | Erasmus+ (38) |
| --- | --- |

—

Erasmus+ (38)

| — | vytvorenie označenia Európske dedičstvo, ktorá sa udeľuje pamiatkam nachádzajúcim sa v EÚ (39) |
| --- | --- |

—

vytvorenie označenia Európske dedičstvo, ktorá sa udeľuje pamiatkam nachádzajúcim sa v EÚ (39)

| — | program Kreatívna Európa (2014 – 2020): mediálna zložka, venovaná audiovizuálnej oblasti (podprogram MEDIA); kultúrna zložka venovaná tvorivým a kultúrnym odvetviam (podprogram Kultúra); medziodvetvová zložka venovaná všetkým tvorivým a kultúrnym odvetviam (medzisektorová oblasť) (40). |
| --- | --- |

—

program Kreatívna Európa (2014 – 2020): mediálna zložka, venovaná audiovizuálnej oblasti (podprogram MEDIA); kultúrna zložka venovaná tvorivým a kultúrnym odvetviam (podprogram Kultúra); medziodvetvová zložka venovaná všetkým tvorivým a kultúrnym odvetviam (medzisektorová oblasť) (40).

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Poukazujúc na rôzne hnutia a aspekty populizmu a suverenity.

1

(2)  Analogicky k európskemu výskumnému priestoru a na jeho posilnenie.

2

(3)  Pozri špeciálne reštaurátorské služby: www.opencare.it.

3

(4)  Nihil est in intellectu quod prius non fuerit in sensu (J. Locke).

4

Nihil est in intellectu quod prius non fuerit in sensu

(5)  Po latinsky instruere, teda pripravovať, budovať.

5

instruere

(6)  Vtláčanie znakov a vzorov.

6

(7)  Pozri neurovedecké výsledky ilustrujúce napodobňovanie konania a vzorov.

7

(8)  Z latinského colere, čiže pestovať.

8

colere

(9)  Zdroj: Eurostat.

9

Zdroj

(10)  Správa Cultural access and participation, http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_399_en.pdf.

10

Cultural access and participation

(11)  Pozri Ú. v. EÚ C 287, 29.11.2007.

11

(12)  Pozri Ú. v. EÚ C 377 E, 7.12.2012, s. 142, Ú. v. EÚ C 93, 9.3.2016, s. 95 a P8_TA(2016)0486.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 120.

13

(14)  NAT/738 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 22).

14

(15)  Predovšetkým s konverziou programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) zo STEM (veda, technológia, inžinierstvo a matematika) na STEAM (veda, technológia, inžinierstvo, umenie a matematika) a v digitálnej oblasti.

15

(16)  Afrika, Karibik, Tichomorie.

16

(17)  Pozri takisto Rada Európy – Rámcový dohovor Rady Európy o hodnote kultúrneho dedičstva pre spoločnosť (CETS č. 199), Faro, 27. októbra 2005.

17

(18)  Pozri poznámku pod čiarou č. 14.

18

(19)  Nariadenie (EÚ) č. 233/2014 (Ú. v. L 77, 15.3.2014, s. 44).

19

(20)  Interreg Med Programme.

20

(21)  Med Culture Programme.

21

(22)  Nariadenia (EÚ) č. 232/2014 (Ú. v. L 77, 15.3.2014, s. 27) a (EÚ) č. 236/2014 (Ú. v. L 77, 15.3.2014, s. 95).

22

(23)  Nariadenie (EÚ) 231/2014 (Ú. v. L 77, 15.3.2014, s. 11).

23

(24)  Smernica o biotopoch 92/43/EHS (Ú. v. L 206, 22.7.1992, s. 7) a smernica o vtáctve 2009/147/ES (Ú. v. L 20, 26.1.2010, s. 7).

24

(25)  COM(2017) 198 final.

25

(26)  Nariadenie (EÚ) č. 1293/2013 (Ú. v. L 347, 20.12.2013, s. 185).

26

(27)  5 fondov: EFRR, ESF, kohézny fond, EPFRV, ENRF.

27

(28)  Rozhodnutie (EÚ) 2017/848 (Ú. v. L 125, 18.5.2017, s. 43).

28

(29)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 2. júla 2013 2012/2297(INI) (Ú. v. C 75, 26.2.2016, s. 24).

29

(30)  Nariadenie (EÚ) č. 1305/2013 (Ú. v. L 347, 20.12.2013, s. 487).

30

(31)  Nariadenie (EÚ) č. 390/2014 (Ú. v. L 115, 17.4.2014, s. 3).

31

(32)  Nariadenia (EÚ) č. 651/2014 (Ú. v. L 187, 26.6.2014, s. 1) a (EÚ) č. 2015/1588 (Ú. v. L 248, 24.9.2015, s. 1).

32

(33)  COM/2013/0311 final – 2013/0162 (COD); Fight against trafficking of cultural goods.

33

Fight against trafficking of cultural goods

(34)  Nariadenie (EÚ) č. 377/2014 (Ú. v. L 122, 24.4.2014, s. 44).

34

(35)  Nariadenie (EÚ) č. 1287/2013 (Ú. v. L 347, 20.12.2013, s. 33).

35

(36)  COM(2010) 487 final a COM(2014) 477 final.

36

(37)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013.

37

(38)  Nariadenie (EÚ) č. 1288/2013 (Ú. v. L 347, 20.12.2013, s. 50).

38

(39)  Rozhodnutie č. 1194/2011/EÚ (Ú. v. L 303, 22.11.2011, s. 1).

39

(40)  Nariadenie (EÚ) č. 1295/2013 (Ú. v. L 347, 20.12.2013, s. 221).

40

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/155 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/155

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – Lepšia ochrana oznamovateľov na úrovni EÚ

[COM(2018) 214 final]

Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane osôb nahlasujúcich porušenia práva Únie

[COM(2018) 218 final]

(2019/C 62/26)

| Spravodajkyňa: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Franca SALIS-MADINIER

| Konzultácia | Európsky parlament, 28. 5. 2018
  Rada Európskej únie, 29. 5. 2018
  Európska komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 18. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 158/77/15 |

Konzultácia

Európsky parlament, 28. 5. 2018

Rada Európskej únie, 29. 5. 2018

Európska komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

18. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

158/77/15

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) sa domnieva, že okrem chránenia oznamovateľov je ochrana oznamovateľov tiež dôležitým nástrojom, ktorý podnikom pomáha lepšie riešiť nezákonné a neetické konanie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV oceňuje, že niektoré podniky zaviedli postupy zamerané na ochranu oznamovateľov a že 10 z 28 členských štátov už zaviedlo komplexné rámce na ochranu oznamovateľov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že rozsah pôsobnosti smernice by sa mal posudzovať na základe hodnotenia jej vykonávania a že by mal byť dostatočne široký na to, aby dokázal chrániť všeobecný záujem. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV nabáda Komisiu, aby prehodnotila právny základ smernice tak, že do neho zahrnie aj práva pracovníkov s odkazom na článok 153 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Bývalí zamestnanci, zástupcovia odborových zväzov pracovníkov a právnické osoby podľa definície v článku 3 môžu pri oznamovaní možnosť využiť rovnakú ochranu a musia sa výslovne uviesť v článku 2 tejto smernice. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV v záujme rovnosti a právnej istoty odporúča (článok 13) dvojstupňový postup oznamovania, v rámci ktorého bude môcť oznamovateľ podľa svojej voľby najskôr použiť vnútorné nástroje alebo obrátiť sa na príslušné orgány a následne v prípade potreby na občiansku spoločnosť/médiá. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV odporúča, aby sa oznamovatelia mohli vo všetkých štádiách oznamovania obrátiť na zástupcov odborových zväzov, ktorí by boli oprávnení ich zastupovať a poskytovať im poradenstvo a podporu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Smernica musí jasnejšie podnecovať k tomu, aby sa so zástupcami odborových zväzov pracovníkov viedli rokovania o vnútornom systéme oznamovania ako predmete sociálneho dialógu v súlade s odporúčaním Rady Európy z roku 2014 a so správou Európskeho parlamentu z roku 2017. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV odporúča, aby oznamovateľ, ktorý urobil anonymné oznámenie, mal v prípade odhalenia svojej totožnosti nárok na ochranu podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa v článku 15 ods. 5 urobila zmena týkajúca sa prima facie dôkazného bremena. Stačí, ak oznamovateľ „poskytne skutkové okolnosti, na základe ktorých urobil oznámenie“. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV v článku 15 ods. 6 odporúča, aby sa náhrada škôd neriadila vnútroštátnou právnou úpravou (ktorá je rozdielna), ale aby sa v smernici podľa vzoru právnej úpravy v Spojenom kráľovstve stanovila úplná náhrada škôd bez maximálneho stropu. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV žiada zrušenie odseku 2 článku 17, ktorý považuje za nepotrebný (sankcie za ohováranie alebo krivé obvinenie upravuje vnútroštátne právo). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV nabáda Komisiu, aby do článku 19 doplnila výslovnú doložku zákazu zníženia úrovne ochrany, ktorou by sa zaručilo, že pri vykonávaní smernice nebude v žiadnom prípade možné obmedziť práva oznamovateľov priznané pred prijatím smernice v členských štátoch a v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje, ak sú už existujúce práva priaznivejšie. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV odporúča zaviesť povinné uverejňovanie pravidelných správ verejnoprávnych subjektov a členských štátov. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EHSV vyzýva Komisiu, aby do smernice doplnila osvetové kampane na európskej a vnútroštátnej úrovni, určené najmä mladým ľuďom, v snahe zmeniť vnímanie oznamovateľov. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Kontext

| 2.1. | K nezákonným činnostiam a zneužitiu práva môže dôjsť v každej organizácii, či už je súkromná alebo verejná. Tieto činnosti môžu mať pritom rôzne podoby, ako napríklad podobu korupcie alebo podvodu, pochybenia, vyhýbania sa daňovým povinnostiam alebo nedbalosti. A ak sa neriešia, môžu viesť k vážnemu poškodeniu verejného záujmu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Schopnosť predvídať, naprávať alebo eliminovať rizikovú situáciu je prínosom pre občanov, podniky, pracovníkov (zabránenie úmrtiu alebo zraneniu, trestnému stíhaniu, finančnej strate, ohrozeniu dobrej povesti). Oznamovanie protispoločenskej činnosti, ktoré Komisia navrhuje chrániť touto smernicou, je oznámenie urobené v mene všeobecného záujmu a v prospech celej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Osoby, ktoré pracujú pre istú organizáciu alebo osoby, ktoré sú s ňou v kontakte v rámci pracovných činností, často ako prvé vedia o protiprávnej činnosti. Oznamovatelia, t. j. osoby, ktoré oznámia (v rámci dotknutej organizácie alebo externému orgánu) alebo zverejnia takéto konania, môžu teda zohrávať dôležitú úlohu pri zastavení takéhoto konania. Mnohé osoby tak však nerobia. Podľa medzinárodných štúdií sú hlavné dôvody mlčania strach z odvetných opatrení, obava z toho, že oznámenie bude zbytočné a nevedomosť, na koho sa obrátiť. V rámci verejnej konzultácie, ktorú Komisia uskutočnila v roku 2017, sa 85 % respondentov domnieva, že pracovníci len veľmi zriedkavo alebo zriedkavo oznamujú ohrozenia alebo poškodenia verejného záujmu z obavy pred právnymi a finančnými následkami, ale aj z dôvodu negatívneho vnímania oznamovateľov. V niektorých krajinách oznamovateľov naďalej označujú za zradcov alebo udavačov. Oznámiť protispoločenskú činnosť je však aktom odvahy. Naopak udanie je aktom zbabelosti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Z týchto dôvodov je dôležité zabezpečiť účinnú ochranu oznamovateľov. Na medzinárodnej úrovni, ako aj v jednotlivých členských štátoch už na to existujú nástroje. Rada Európy, Európsky parlament, Rada EÚ, ako aj organizácie občianskej spoločnosti a odborové zväzy už vyzvali na zavedenie právnych predpisov na úrovni EÚ v oblasti ochrany oznamovateľov konajúcich vo verejnom záujme. Niektoré európske podniky zaviedli postupy zamerané na ochranu oznamovateľov. Návrh Komisie vychádza z konštatovania, že ochrana oznamovateľov v EÚ je v súčasnosti nedostatočná, rozdielna v závislosti od členského štátu a nerovnomerná v závislosti od sektora. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisia preto navrhuje smernicu, ktorou sa zavádza ochrana oznamovateľov v cieľových oblastiach. Smernicu dopĺňa oznámenie, ktorým sa stanovuje politický rámec na úrovni EÚ vrátane opatrení na podporu vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cieľom tohto návrhu je stanoviť súbor spoločných minimálnych noriem zabezpečujúcich spoľahlivú ochranu oznamovateľov, ktorí oznámia porušenia práva EÚ, pred odvetnými opatreniami, pokiaľ ide o tieto oblasti: i) verejné obstarávanie; ii) finančné služby, iii) pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu; iv) bezpečnosť výrobkov; v) bezpečnosť dopravy; vi) ochrana životného prostredia; vii) jadrová bezpečnosť; viii) bezpečnosť potravín a krmív; ix) zdravie a dobré životné podmienky zvierat; x) verejné zdravie; xi) ochrana spotrebiteľov; xii) ochrana súkromia a osobných údajov a bezpečnosť sietí a informačných systémov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Vzťahuje sa aj na porušenia pravidiel hospodárskej súťaže EÚ, na porušenia a zneužívanie právnych predpisov v oblasti zdaňovania podnikov a na poškodzovanie finančných záujmov EÚ. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | V súlade s týmto návrhom budú musieť členské štáty zabezpečiť, aby podniky s najmenej 50 zamestnancami (alebo podniky, ktorých ročný obrat je vyšší ako 10 miliónov EUR) a verejné subjekty zaviedli vnútorné nástroje a postupy oznamovania na účely ich prijímania a preverovania. Členské štáty by tiež mali zabezpečiť, aby príslušné orgány disponovali vonkajšími nástrojmi oznamovania. Tieto nástroje musia zaručovať dôvernosť totožnosti a informácií. Malé podniky a mikropodniky sú oslobodené od povinnosti vnútorných systémov oznamovania (s výnimkou finančného sektora alebo citlivých odvetví). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Návrh zakazuje priame alebo nepriame odvetné opatrenia proti oznamovateľom a stanovuje opatrenia, ktoré členské štáty musia prijať na zabezpečenie ich ochrany. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | V návrhu sa napokon stanovujú účinné, primerané a odrádzajúce sankcie, ktoré sú potrebné na odrádzanie od i) činností zameraných na zabránenie oznamovania, odvetných opatrení, zlomyseľných konaní proti oznamovateľom a od porušení povinnosti zachovania dôvernosti ich totožnosti a na odrádzanie od ii) zlomyseľného a neopodstatneného oznamovania. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Komplexné právne predpisy týkajúce sa ochrany oznamovateľov má do dnešného dňa iba desať štátov z 28 členských štátov. V Európe heterogénnosť a nedostatky v tejto ochrane poškodzujú verejný záujem a môžu sťažovať oznamovanie. V prípade trestných činov spáchaných v cezhraničných alebo nadnárodných spoločnostiach nemusí byť oznamovateľovi poskytnutá rovnaká ochrana, a to v závislosti od toho, aké právne predpisy a aká judikatúra štátu sa uplatňujú. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta cieľ, ktorým je podporovať dobrovoľné a zodpovedné oznamovanie, aby sa chránil verejný záujem. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komisia v roku 2016 (1) konštatovala, že presadzovanie práva Únie je naďalej výzvou a zaviazala sa zabezpečiť „silnejšie zameranie na presadzovanie, aby slúžilo vo všeobecnom záujme“. Sledovaným cieľom je proaktívna a nie reaktívna legislatíva, ktorá by bola systematickým prvkom presadzovania práva Únie. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV konštatuje, že návrh smernice je z hľadiska noriem a cieľov v súlade s existujúcimi európskymi predpismi (Rady Európy, Európskeho parlamentu, Európskej komisie), najmä s odporúčaním CM/Rec(2014)7 Rady Európy z 30. apríla 2014, a vo veľkej miere v súlade s medzinárodnými normami. Tento návrh okrem toho dopĺňa existujúce sektorové právne predpisy EÚ (v oblasti finančných služieb, dopravy, životného prostredia) a politiky EÚ (v oblasti boja proti korupcii, udržateľného financovania, spravodlivejšieho daňového systému). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | V súlade so zásadou subsidiarity bola vecná pôsobnosť obmedzená na porušenia práva Únie (nezákonné činnosti a zneužitie práva) a na tieto osobitné oblasti, kde:






  1. | treba posilniť presadzovanie práva, |
| --- | --- | --- |

3.5.

1.

treba posilniť presadzovanie práva,

| 2. | takmer neexistencia oznamovania porušení predstavuje kľúčový faktor, |
| --- | --- |

2.

takmer neexistencia oznamovania porušení predstavuje kľúčový faktor,

| 3. | porušenia práva môžu viesť k vážnemu poškodeniu verejného záujmu. |
| --- | --- |

3.

porušenia práva môžu viesť k vážnemu poškodeniu verejného záujmu.

| 3.6. | EHSV sa však domnieva, že vzťah medzi právom EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorý môže byť príčinou rozdielov a ťažkostí pri uplatňovaní zásad stanovených v smernici, sa musí vyjasniť. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV vyzdvihuje pozitívny aspekt smernice, ktorý nabáda členské štáty k tomu, aby na základe zásad uvedených v odporúčaní Rady Európy a na základe judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva prijali rozsiahle a koherentné (komplexné) vnútroštátneho právne predpisy. Zároveň bude dôležité zabezpečiť hladké fungovanie zaužívaných rámcov v členských štátoch, pokiaľ rešpektujú zásady smernice. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Odkaz na prijatie priaznivejších ustanovení v členských štátoch je tiež hodnotený pozitívne. EHSV sa však domnieva, že do smernice sa musí doplniť doložka zákazu zníženia úrovne ochrany, pretože táto smernica nesmie slúžiť na zrušenie alebo oslabenie priaznivejších vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV napokon odporúča, aby sa smernica preskúmala vzhľadom na skutočnosti, ktoré môžu byť známe v budúcnosti a na základe hodnotenia vykonávania smernice. Považuje za relevantné, že smernica obsahuje zmienku o možnosti neskoršieho rozšírenia vecnej pôsobnosti so zreteľom na takéto hodnotenie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV opätovne zdôrazňuje význam vykonávania tejto smernice činností v členských štátoch, aby sa vzhľadom na súčasné alebo budúce výzvy zlepšilo fungovanie demokracie, posilnil právny štát, slobody a verejná integrita, keďže sloboda povedať pravdu (alebo parrhesia) je považovaná za základný pilier demokracie. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV podporuje zriadenie európskej agentúry pre oznamovanie alebo funkcie európskeho ombudsmana zodpovedných za koordináciu národných orgánov pre varovania a monitorovanie oznamovacích liniek. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV považuje za neprijateľné, že so sociálnymi partnermi nebolo možné uskutočniť konzultáciu o návrhu smernice podľa článku 154 ZFEÚ. Komisia tento postup nesmie opakovať. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Výbor odporúča, aby sa smernica vzťahovala aj na sociálnu oblasť a aby sa článok 153 ZFEÚ zaradil k 16 právnym odkazom smernice. EHSV upozorňuje, že v článku 1 (vecná pôsobnosť) týkajúcom sa porušení práva, ktoré môže oznamovateľ oznámiť, sú z ochrany vynechaní pracovníci. Diskriminácia, obťažovanie, násilie na pracovisku atď. sa v návrhu neuvádzajú. Odporúča preto tieto témy začleniť do smernice. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Osobný rozsah pôsobnosti

| 5.1. | EHSV poznamenáva, že veľmi široký osobný rozsah pôsobnosti smernice sa vzťahuje na všetkých pracovníkov verejného a súkromného sektora, ktorí získali informácie v súvislosti s pracovnou činnosťou. Pojem pracovník sa chápe v širokom zmysle slova: každý závislý pracovník v zmysle článku 45 ZFEÚ a každá samostatne zárobkovo činná osoba v zmysle článku 49 ZFEÚ, ale aj každý dobrovoľník, neplatený stážista, konzultant, dodávateľ, subdodávateľ, akcionár alebo člen správnej rady. Táto smernica by mala prispieť k zníženiu rizika poškodzovania dobrého mena, ktorému môžu byť podniky vystavené. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Bývalí zamestnanci, zástupcovia odborových zväzov pracovníkov a právnické osoby podľa definície v článku 3 môžu oznamovať nekalé konanie a využívať rovnakú ochranu; musia sa jasne uviesť v článku 2 tejto smernice. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV poznamenáva, že úradníci EÚ by mali mať rovnakú ochranu ako majú zamestnanci členských štátov. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Postup oznamovania

| 6.1. | EHSV v súvislosti so zavedením vnútorných systémov oznamovania odporúča, aby boli pracovníci a ich odboroví zástupcovia aktívne zapojení do ich navrhovania a vykonávania. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EHSV sa domnieva, že zásada postupného oznamovania (vnútorné nástroje oznamovania, oznamovanie príslušným orgánom a oznamovanie zverejnením) zodpovedá zásade zodpovedného oznamovania. EHSV sa však domnieva, že oznamovateľ musí mať rovnakú voľbu prístupu k vnútorným nástrojom alebo k príslušným orgánom, a preto v záujme rovnosti a právnej istoty odporúča skôr dvojstupňový než trojstupňový postup. Z medzinárodných štúdií na jednej strane vyplýva, že dokonca aj v krajinách, kde nie sú povinné vnútorné nástroje oznamovania (Spojené kráľovstvo, Írsko), použije zamestnanec z lojálnosti najskôr vnútorný systém. Preto nehrozí, že sa bude vnútorný systém vo veľkom obchádzať. V prípade vnútorných nástrojov oznamovania je okrem toho ťažké predvídať všetky potrebné výnimky. Na druhej strane vnútroštátne právne predpisy upravujú priame oznamovanie príslušným orgánom (napríklad v prípade trestných činov alebo správnych deliktov). Napokon táto požiadavka sa týka len zamestnancov, pretože ostatní pracovníci sú od nej oslobodení. To predstavuje porušenie zásady rovnosti a vedie k právnej neistote. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EHSV sa domnieva, že oznamovateľ musí mať na pracovisku možnosť obrátiť sa na zástupcov odborových zväzov a byť nimi zastúpený vo všetkých štádiách oznamovania. Zástupcovia odborových zväzov môžu zohrávať dôležitú úlohu pri poskytovaní poradenstva a ochrany, pretože majú blízko k pracovníkom. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EHSV odporúča, aby sa záruky poskytované pri preverovaní oznámenia v rámci vonkajšieho oznamovania uplatňovali aj na vnútorné oznamovanie, konkrétne potvrdenie prijatia oznámenia a informovanie o spôsobe vybavenia oznámenia. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Zo štúdií vyplýva, že najzraniteľnejšie osoby alebo osoby, ktoré vlastnia dokumenty, ktoré by mohli ohrozovať ich život alebo život ich rodiny, sú nútené konať anonymne. Ak je odhalená totožnosť oznamovateľa, ktorý urobil anonymné oznámenie, EHSV sa domnieva, že tento oznamovateľ musí mať nárok na ochranu podľa tejto smernice. Napokon skutočnosť, že podanie bolo urobené anonymne, nesmie byť zámienkou na nevybavenie oznámenia. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Ochrana oznamovateľov: dôkazné bremeno a náhrada škody

| 7.1. | Podľa návrhu smernice musí oznamovateľ, proti ktorému boli prijaté odvetné opatrenia, preukázať prima facie, že tieto odvetné opatrenia sú následkom oznámenia (dvojitý test), aby sa tak dôkazné bremeno prenieslo. Totiž v súlade so zásadou prenesenia dôkazného bremena (pozri smernicu o diskriminácii) je na zamestnávateľovi, aby preukázal, že odvetné opatrenia nie sú následkom oznámenia. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Smernica musí precizovať nápravné opatrenia v prípade odvetných opatrení (článok 15 ods. 6) a neprenášať ich do vnútroštátnej právnej úpravy. Videli sme totiž, že právna úprava je odlišná v závislosti od krajiny alebo vôbec neexistuje. V záujme účinnej ochrany oznamovateľov pred všetkými formami postihov (priamych alebo nepriamych) je potrebné, aby sa podľa vzoru zákona z roku 1998 o ochrane oznamovateľov prijatého v Spojenom kráľovstve (Public Interest Disclosure Act 1998) stanovila v smernici povinnosť úplnej náhrady škody bez maximálneho stropu (vrátane stratených rokov do dôchodku v prípade prepustenia). |
| --- | --- |

7.2.

8.   Sankcie

| 8.1. | EHSV sa domnieva, že cieľom smernice je uľahčiť a chrániť oznamovanie. Preto treba vypustiť odsek 2 článku 17, ktorý vedie k zamieňaniu si zodpovedného oznamovania s trestnými činmi, ako je ohováranie alebo krivé obvinenie, ktoré sú už upravené v právnych predpisoch členských štátov. |
| --- | --- |

8.1.

9.   Priaznivejšie ustanovenia a doložka zákazu zníženia úrovne ochrany

| 9.1. | EHSV víta skutočnosť, že smernica umožňuje členským štátom prijať právne predpisy, ktoré sú pre oznamovateľov priaznivejšie. Do smernice sa však musí doplniť výslovná doložka zákazu zníženia úrovne ochrany, aby sa zachovali právne predpisy alebo priaznivejšie ustanovenia, ktoré existujú v niektorých členských štátoch. |
| --- | --- |

9.1.

10.   Podávanie správ, hodnotenie a preskúmanie

| 10.1. | Hodnotenie vykonávania smernice by malo byť povinné, a to prostredníctvom zverejňovania výročných správ (anonymizovaných a štatistických údajov) verejných subjektov a členských štátov, z ktorých bude Komisia vychádzať pri príprave správy naplánovanej na rok 2027 a prostredníctvom ktorých bude informovaná verejnosť. |
| --- | --- |

10.1.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 18, 19.1. 2017, s. 10.

1

---

PRÍLOHA

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 3.11

Vložiť nový bod:

| 3.11. | EHSV odporúča zamerať sa viac na možnosti predísť tomu, aby nenáležité používanie alebo neoprávnené zverejňovanie dôverných informácií malo negatívny vplyv na verejné a súkromné spoločnosti. Dobré meno spoločnosti alebo organizácie by malo byť v dostatočnej miere chránené v prípade konania so zlým úmyslom. |
| --- | --- |

3.11.

Zdôvodnenie

Dobré meno akejkoľvek organizácie má zásadný význam pre všetky zainteresované strany, v neposlednom rade pre zamestnancov.

Výsledok hlasovania

| Za | 84 |
| --- | --- |
| Proti | 130 |
| Zdržalo sa | 15 |

Za

84

Proti

130

Zdržalo sa

15

Bod 4.1

Vypustiť:

| 4.1. | EHSV považuje za neprijateľné, že so sociálnymi partnermi nebolo možné uskutočniť konzultáciu o návrhu smernice podľa článku 154 ZFEÚ. Komisia tento postup nesmie opakovať. |
| --- | --- |

4.1.

Zdôvodnenie

Keďže návrh nie je založený na článku 153 ZFEÚ, nevyžaduje sa konzultácia so sociálnymi partnermi.

Výsledok hlasovania

| Za | 79 |
| --- | --- |
| Proti | 133 |
| Zdržalo sa | 18 |

Za

79

Proti

133

Zdržalo sa

18

Bod 4.2

Zmeniť:

| 4.2. | Výbor uznáva, že právny základ pre smernicu je dostatočne široký na to, aby sa mohla zabezpečiť primeraná ochrana oznamovateľov. V záujme právnej istoty však EHSV vyzýva na objasnenie právnej pôsobnosti uplatňovanej na práva pracovníkov.
  odporúča, aby sa smernica vzťahovala aj na sociálnu oblasť a aby sa článok 153 ZFEÚ zaradil k 16 právnym odkazom smernice. EHSV upozorňuje, že v článku 1 (vecná pôsobnosť) týkajúcom sa porušení práva, ktoré môže oznamovateľ oznámiť, sú z ochrany vynechaní pracovníci. Diskriminácia, obťažovanie, násilie na pracovisku atď. sa v návrhu neuvádzajú. Odporúča preto tieto témy začleniť do smernice. |
| --- | --- |

4.2.

Zdôvodnenie

Keďže existujú odlišné pohľady na právny rámec smernice, Komisia musí objasniť túto otázku, pokiaľ ide o práva pracovníkov (článok 153 ZFEÚ).

Výsledok hlasovania

| Za | 82 |
| --- | --- |
| Proti | 139 |
| Zdržalo sa | 14 |

Za

82

Proti

139

Zdržalo sa

14

Bod 6.2

Zmeniť:

| 6.2. | EHSV sa domnieva, že zásada postupného oznamovania (vnútorné nástroje oznamovania, oznamovanie príslušným orgánom a oznamovanie zverejnením) zodpovedá zásade zodpovedného oznamovania, najmä pokiaľ ide o rýchle a efektívne zistenie porušenia a jeho zabránenie pri zdroji, a teda zníženie vnútorných alebo vonkajších rizík. EHSV sa však domnieva, že oznamovateľ musí mať rovnakú voľbu prístupu k vnútorným nástrojom alebo k príslušným orgánom, a preto v záujme rovnosti a právnej istoty odporúča skôr dvojstupňový než trojstupňový postup. Z medzinárodných štúdií na jednej strane vyplýva, že dokonca aj v krajinách, kde nie sú povinné vnútorné nástroje oznamovania (Spojené kráľovstvo, Írsko), použije zamestnanec z lojálnosti najskôr vnútorný systém. Preto nehrozí, že sa bude vnútorný systém vo veľkom obchádzať. V prípade vnútorných nástrojov oznamovania je okrem toho ťažké predvídať všetky potrebné výnimky. Na druhej strane vnútroštátne právne predpisy upravujú priame oznamovanie príslušným orgánom (napríklad v prípade trestných činov alebo správnych deliktov). Napokon táto požiadavka sa týka len zamestnancov, pretože ostatní pracovníci sú od nej oslobodení. To predstavuje porušenie zásady rovnosti a vedie k právnej neistote. |
| --- | --- |

6.2.

Zdôvodnenie

Je dôležité, aby spoločnosť mala príležitosť riešiť otázku najprv interne, predtým ako oznamovateľ zverejní svoje zistenia. Dvojstupňový postup oznamovania umožňuje rýchlo a účinne porušenia zistiť a zastaviť pri zdroji.

Výsledok hlasovania

| Za | 78 |
| --- | --- |
| Proti | 145 |
| Zdržalo sa | 11 |

Za

78

Proti

145

Zdržalo sa

11

Bod 7.2

Zmeniť:

| 7.2. | Smernica musí precizovať
  stanovuje nápravné opatrenia v prípade odvetných opatrení (článok 15 ods. 6) a neprenášať ich do
  postupuje túto záležitosť vnútroštátnej právnej úprave
  y. Videli sme totiž, že právna úprava je odlišná v závislosti od krajiny alebo vôbec neexistuje. V záujme účinnej ochrany oznamovateľov pred všetkými formami postihov (priamych alebo nepriamych) by sa uplatňovanie smernice malo dôkladne monitorovať a posudzovať, pokiaľ ide o účinnosť vnútroštátnych rámcov. je potrebné, aby sa podľa vzoru zákona z roku 1998 o ochrane oznamovateľov prijatého v Spojenom kráľovstve (Public Interest Disclosure Act 1998) stanovila v smernici povinnosť úplnej náhrady škody bez maximálneho stropu (vrátane stratených rokov do dôchodku v prípade prepustenia). |
| --- | --- |

7.2.

Zdôvodnenie

Je dôležité, aby systémy sankcií a nápravných opatrení založené na vnútroštátnych rámcoch spĺňali základné ciele smernice z hľadiska ochrany oznamovateľov a zároveň rešpektovali zásady vnútroštátnych právnych poriadkov. To je jeden z hlavných aspektov, ktoré treba v súvislosti s uplatňovaním smernice monitorovať.

Výsledok hlasovania

| Za | 82 |
| --- | --- |
| Proti | 144 |
| Zdržalo sa | 10 |

Za

82

Proti

144

Zdržalo sa

10

Bod 8.1

Zmeniť:

| 8.1. | EHSV sa domnieva, že cieľom smernice je uľahčiť a chrániť oznamovanie. Preto treba vypustiť
  objasniť odsek 2 článku 17, ktorý vedie
  môže viesť k zamieňaniu si zodpovedného oznamovania s trestnými činmi, ako je ohováranie alebo krivé obvinenie, ktoré sú už upravené v právnych predpisoch členských štátov. |
| --- | --- |

8.1.

Zdôvodnenie

Hoci je potrebné zaoberať sa dôsledkami zverejňovania falošných, zavádzajúcich a neopodstatnených informácií prostredníctvom ukladania efektívnych, primeraných a odrádzajúcich sankcií, mal by sa riadne objasniť rozsah pôsobnosti týchto sankcií v členských štátoch.

Výsledok hlasovania

| Za | 87 |
| --- | --- |
| Proti | 147 |
| Zdržalo sa | 6 |

Za

87

Proti

147

Zdržalo sa

6

Bod 1.4

Zmeniť:

| 1.4. | EHSV uznáva, že nabáda Komisiu, aby prehodnotila právny základ smernice je dostatočne široký na zabezpečenie vhodnej ochrany oznamovateľov
  tak, že do neho zahrnie aj práva pracovníkov s odkazom na článok 153 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V záujme právnej istoty však EHSV vyzýva na objasnenie právnej pôsobnosti uplatňovanej na práva pracovníkov. |
| --- | --- |

1.4.

Zdôvodnenie

Články, ktoré EK určila za právny základ, môžu plne zaručiť zlepšenie presadzovania práva Únie zavedením nových ustanovení o ochrane oznamovateľov s cieľom posilniť riadne fungovanie jednotného trhu a správne uplatňovanie politík Únie a súčasne zaistiť zosúladené vysoké normy z hľadiska ochrany oznamovateľov v sektorových nástrojoch Únie, kde už príslušné pravidlá existujú. V snahe zabrániť nejasnostiam v súvislosti s právnym základom týkajúcim sa práv pracovníkov je však potrebné tento aspekt vyjasniť.

Výsledok hlasovania

| Za | 84 |
| --- | --- |
| Pri | 133 |
| Zdržalo sa | 6 |

Za

84

Pri

133

Zdržalo sa

6

Bod 1.4

Vložiť nový bod za súčasný bod 1.4:

EHSV je presvedčený o tom, že právny rámec na ochranu oznamovateľov by mal byť koncipovaný tak, aby umožňoval rozlišovať medzi informáciami, ktoré sa môžu zverejniť len v rámci podniku, a informáciami, ktoré sa môžu poskytnúť orgánom alebo dokonca aj širokej verejnosti. Toto je obzvlášť dôležité v prípade obchodných tajomstiev.

Zdôvodnenie

V návrhu by sa malo jasne stanoviť, že informácie, ktoré obsahujú obchodné tajomstvo, musia oznamovatelia nahlásiť vždy interne v rámci podniku, pretože ak by sa takáto informácia dostala na verejnosť, škoda spôsobená podniku by bola nezvratná.

Výsledok hlasovania

| Za | 89 |
| --- | --- |
| Pri | 149 |
| Zdržalo sa | 7 |

Za

89

Pri

149

Zdržalo sa

7

Bod 1.6

Zmeniť:

| 1.6. | EHSV v záujme rovnosti a právnej istoty odporúča (článok 13) dvojstupňový postup oznamovania, v rámci ktorého bude môcť oznamovateľ podľa svojej voľby najskôr použiť vnútorné nástroje s cieľom rýchlo a účinne porušenia zistiť a zastaviť
  alebo obrátiť sa na príslušné orgány a následne sa v prípade potreby môže obrátiť na príslušné verejné orgány a, ak je to vhodné, na občiansku spoločnosť/médiá. |
| --- | --- |

1.6.

Zdôvodnenie

Je dôležité, aby spoločnosť mala príležitosť riešiť otázku najprv interne, predtým ako oznamovateľ zverejní svoje zistenia. Dvojstupňový postup oznamovania umožňuje rýchlo a účinne porušenia zistiť a zastaviť pri zdroji.

Výsledok hlasovania

| Za | 89 |
| --- | --- |
| Pri | 144 |
| Zdržalo sa | 8 |

Za

89

Pri

144

Zdržalo sa

8

Bod 1.10

Vypustiť:

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa v článku 15 ods. 5 urobila zmena týkajúca sa prima facie dôkazného bremena. Stačí, ak oznamovateľ „poskytne skutkové okolnosti, na základe ktorých urobil oznámenie“. |
| --- | --- |

1.10.

Zdôvodnenie

Toto odporúčanie nie je založené na znení návrhu stanoviska (7.1). Hoci by to bolo možné napadnúť, zásada presunu dôkazného bremena je v texte uvedená neutrálne.

Výsledok hlasovania

| Za | 93 |
| --- | --- |
| Pri | 148 |
| Zdržalo sa | 7 |

Za

93

Pri

148

Zdržalo sa

7

Bod 1.11

Zmeniť:

| 1.11. | V záujme účinnej ochrany oznamovateľov pred všetkými formami postihov (priamych alebo nepriamych) by sa pri uplatňovaní smernice mala dôkladne monitorovať a posudzovať efektívnosť vnútroštátnych rámcov.
  EHSV v článku 15 ods. 6 odporúča, aby sa náhrada škôd neriadila vnútroštátnou právnou úpravou (ktorá je rozdielna), ale aby sa v smernici podľa vzoru právnej úpravy v Spojenom kráľovstve stanovila úplná náhrada škôd bez maximálneho stropu. |
| --- | --- |

1.11.

Zdôvodnenie

Je dôležité, aby systémy sankcií a nápravných opatrení založené na vnútroštátnych rámcoch spĺňali základné ciele smernice z hľadiska ochrany oznamovateľov a zároveň rešpektovali zásady vnútroštátnych právnych poriadkov. To je jeden z hlavných aspektov, ktoré treba v súvislosti s uplatňovaním smernice monitorovať.

Výsledok hlasovania

| Za | 95 |
| --- | --- |
| Pri | 143 |
| Zdržalo sa | 9 |

Za

95

Pri

143

Zdržalo sa

9

Bod 1.12

Zmeniť:

| 1.12. | EHSV žiada objasnenie
  zrušenie odseku 2 článku 17, ktorý by mohol viesť k zamieňaniu si zodpovedného oznamovania s krivým obvinením
  považuje za nepotrebný (sankcie za ohováranie alebo krivé obvinenie upravuje vnútroštátne právo). |
| --- | --- |

1.12.

Zdôvodnenie

Ako k bodu 8.1.

Výsledok hlasovania

| Za | 96 |
| --- | --- |
| Pri | 147 |
| Zdržalo sa | 7 |

Za

96

Pri

147

Zdržalo sa

7

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/165 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/165

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde plus (ESF+)

[COM(2018) 382 final — 2018/0206 (COD)]

(2019/C 62/27)

| Spravodajca: | Krzysztof BALON |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Cinzia DEL RIO |

Spravodajca:

Krzysztof BALON

Pomocná spravodajkyňa:

Cinzia DEL RIO

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 6. 2018
  Rada Európskej únie, 19. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 46 písm. d), článok 149, článok 153 ods. 2 písm. a), článok 164, článok 168 ods. 5, článok 175 tretí odsek a článok 349 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 183/2/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 6. 2018

Rada Európskej únie, 19. 6. 2018

Právny základ

článok 46 písm. d), článok 149, článok 153 ods. 2 písm. a), článok 164, článok 168 ods. 5, článok 175 tretí odsek a článok 349 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

183/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Komisie týkajúci sa Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+) zameraný na zlepšenie konzistentnosti a súčinnosti medzi nástrojmi EÚ, ktorým sa zlučujú niektoré fondy EÚ a zjednodušujú niektoré postupy. EHSV poukazuje na niektoré kritické aspekty návrhu a zároveň vyzýva na rýchle, zodpovedné a vyvážené prijatie rozhodnutia o návrhu ešte pred budúcoročnými voľbami do Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Európa potrebuje vhodnú kombináciu hospodárskych, investičných a sociálnych politík, aby zostala konkurencieschopná vo svetovom hospodárstve a zabezpečila kvalitné zamestnanie, všeobecne prístupné a dostupné kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj rovnaký prístup k zdravotníckym službám, sociálne začlenenie a aktívnu účasť v spoločnosti. Je potrebný taký rozpočet EÚ, ktorý dokáže reagovať na hlavné výzvy, ako je nezamestnanosť mladých ľudí, nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, dlhodobá nezamestnanosť, rýchlo sa meniaci trh práce a vplyv nových foriem práce na ľudí, výzvy, ktoré spôsobujú nové sociálne vylúčenie marginalizovaných skupín v kombinácii s pretrvávajúcou vysokou mierou chudoby v niektorých krajinách. Nové výzvy v oblasti digitalizácie si navyše vyžadujú inovatívne prístupy k financovaniu EÚ (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV veľmi kriticky hodnotí tento návrh, pretože sa v ňom plánujú škrty vo financovaní politiky súdržnosti EÚ. Konkrétne pre ESF+ to znamená pokles o 6 % v reálnom vyjadrení. EHSV okrem toho nesúhlasí s odstránením minimálneho podielu (v súčasnosti na úrovni 23,1 %) financovania politiky súdržnosti v rámci ESF+. Vzhľadom na to, že ESF+ je hlavným nástrojom financovania realizácie európskeho piliera sociálnych práv, EHSV tiež požaduje, aby sa 30 % celkových zdrojov politiky hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vyčlenilo na ESF+ a aby v rámci ESF+ bolo 30 % finančných prostriedkov určených na opatrenia v oblasti sociálneho začleňovania. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Spojenie rôznych fondov a programov v novom „zastrešujúcom“ ESF+ by sa malo uplatňovať opatrne, pričom treba zohľadniť akékoľvek prípadné zvýšenie ich účinnosti a efektívnosti v porovnaní s rámcami, kde sa ciele dosahovali separátne pre každý z nich. EHSV žiada Európsku komisiu, aby ďalej zjednodušila pravidlá ESF+, tak pre riadiace orgány, ako aj pre príjemcov, pričom sa musí zabezpečiť súlad projektov s hodnotami EÚ. Základná podmienka týkajúca sa aktívneho začlenenia, podľa ktorej musia mať členské štáty vypracované národné stratégie boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, aby boli oprávnené na financovanie z ESF+, by sa v ďalšom finančnom období VFR mala aj naďalej vzťahovať na všetky členské štáty. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ESF+ by sa mal používať v súlade s Chartou základných práv Európskej únie, Dohovorom OSN o právach dieťaťa (UNCRC) a Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD). Dodržiavanie európskeho kódexu správania v oblasti partnerstva sa musí považovať za základnú podmienku a partnerské dohody a operačné programy by sa mali skúmať a podliehať sankciám, ak by v plnom rozsahu nespĺňali požiadavky vyplývajúce z európskeho kódexu správania v oblasti partnerstva. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Európska únia by mala v plnej miere využívať skúsenosti a kapacity sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich na miestnej, národnej a európskej úrovni tak, že ich spoločne s používateľmi služieb a v súlade s ich rôznymi úlohami zapojí do plánovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia fondov EÚ. Sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti sú kľúčovými aktérmi európskeho demokratického projektu. V kontexte ESF+ to znamená, že verejné orgány by im mali uľahčiť prístup k dostupným zdrojom. EHSV podporuje revíziu zloženia Výboru pre ESF+ tak, ako je uvedená v článku 40 ods. 2 nariadenia, v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. c) nariadenia o spoločných ustanoveniach a so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvo. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Primeraná časť dostupných zdrojov by sa mala vyčleniť na projekty, ktoré riadia malé miestne organizácie, ako aj na ich opätovné poskytnutie, s cieľom podporiť činnosť organizácií pôsobiacich na miestnej úrovni. Nefinančné príspevky by sa mali posudzovať rovnako ako finančné. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nadnárodnosť (alebo cezhraničné činnosti) by mali byť bežne súčasťou operačných programov všetkých členských štátov. To je potrebné na posilnenie pocitu európskej identity občanov rôznych členských štátov. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV považuje za dôležité stanoviť vysokú úroveň financovania kľúčových oblastí činnosti pre budúcnosť Európy a jej obyvateľov. Tie zahŕňajú: kvalitné zamestnanie pre mladých ľudí, iniciatívy v oblasti rodovej rovnosti, začlenenie a zamestnanosť zraniteľných skupín, celoživotné vzdelávanie a zvyšovanie kvalifikácie v kontexte rýchlo sa meniaceho trhu práce, posilnenie verejných služieb všeobecného záujmu, ako aj budovanie kapacít verejnej správy, sociálnych partnerov – s osobitným prístupom k posilneniu sociálneho dialógu a vykonávaniu spoločných činností – a iných organizácií občianskej spoločnosti vrátane ich účasti na riadení fondu s cieľom zabezpečiť lepšiu správu vecí verejných. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vzhľadom na rastúcu úlohu sociálneho hospodárstva v rámci sociálneho rozmeru EÚ sa EHSV nazdáva, že podpora činností sociálneho hospodárstva by sa mala stať samostatným špecifickým cieľom ESF+. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta návrh Komisie stanoviť nové ukazovatele na prideľovanie finančných prostriedkov. Súčasný systém je však stále založený hlavne na hrubom domácom produkte (HDP). EHSV sa okrem toho domnieva, že sa musí zlepšiť korelácia medzi ESF+ a odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. Výbor sa obáva, že by sa mohli uplatňovať prísne kondicionality. Preto zdôrazňuje, že táto korelácia by sa mala prerokovať medzi národnými a európskymi orgánmi s plnou a aktívnou účasťou sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti by sa mali v monitorovacích výboroch považovať za rovnocenné zainteresované strany s hlasovacím právom a s možnosťou vykonávať špecifické riadiace funkcie. Monitorovaním by sa mal posúdiť aj pokrok týkajúci sa opatrení zameraných na sociálne začlenenie, a nemalo by sa obmedzovať len na uplatňovanie súboru kvantitatívnych ukazovateľov. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zachovať ESF+ v pôsobnosti hospodárskej, sociálnej a územnej politiky súdržnosti. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV nesúhlasí s návrhom na zníženie európskej miery spolufinancovania ESF+. V každom prípade by takéto zníženie nemalo prenášať na predkladateľov projektov. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Úvod: návrh viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 predložený Komisiou a súčasná sociálna situácia v EÚ

| 2.1. | Európska komisia vydala 2. mája 2018 oznámenie o svojich návrhoch viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027, na ktoré 29. – 31. mája nadväzovalo zverejnenie nariadenia o VFR a 1. júna 2018 nariadenia o Európskom sociálnom fonde plus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tak ako to požadoval Európsky parlament, rozpočet EÚ by sa mal zvýšiť na 1,3 % HDP (návrh predstavuje nárast o 1,08 %) a systém vlastných zdrojov by sa mal zreformovať s cieľom stabilizovať financovanie nových činností a riešiť nové vnútorné výzvy. Len zvýšenie rozpočtu by mohlo EÚ pomôcť, a to aj po brexite, splniť svoj záväzok realizovať ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a európsky pilier sociálnych práv, v ktorom sa stanovujú ciele a zásady novej sociálnej a pracovnej politiky na európskej úrovni na podporu kvalitných pracovných miest a rovnosti príležitostí, kvalitného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by mali byť všeobecne prístupné a dostupné, s cieľom reagovať na rýchle zmeny na trhu práce a zabezpečiť spravodlivé pracovné podmienky, ako aj širšie sociálne začleňovanie a sociálnu ochranu, čím by sa umožnila aktívna účasť všetkých v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Európa musí zostať konkurencieschopnou v svetovom hospodárstve a zabezpečiť vysokú úroveň zamestnanosti a sociálnych noriem. EHSV vyzýva, aby sa ešte pred voľbami do Európskeho parlamentu prijalo rýchle, zodpovedné a vyvážené rozhodnutie o návrhoch VFR a ESF+. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Únia v súčasnosti čelí novým výzvam vyplývajúcim z potreby prekonať dlhé obdobie hospodárskej a sociálnej krízy, a potrebuje riešiť vplyv rýchlo sa meniaceho trhu práce a súvisiacich nových foriem práce, nedostatočnú úroveň kvalifikácií, nízku mobilitu pracovnej sily, neuspokojivé výsledky aktívnych politík trhu práce a systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj „nové“ sociálne vylúčenie marginalizovaných skupín vrátane Rómov a migrantov. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Miera nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ je naďalej vysoká. K nej sa pripája aj intenzívnejšie využívanie neštandardných pracovných zmlúv, opäť najmä medzi mladými ľuďmi, a to spolu s pretrvávajúcou vysokou mierou mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET). Nesúlad medzi ponukou zručností a potrebami zamestnávateľov bol zdôraznený v niekoľkých stanoviskách EHSV. To je dôvod, prečo je výzvou súčasnosti zvýšiť kvalitu pracovných miest a stanoviť zamestnanosť mladých ľudí za prioritu. V niektorých členských štátoch však miera nezamestnanosti ostatných skupín, medzi ktoré patria ženy, staršie osoby a migranti, nadobúda kritické rozmery a vyžaduje si osobitné riešenia. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Zavádzanie nových technológií, digitalizácia a umelá inteligencia majú zásadný vplyv na zamestnanosť. Kvalitné základné vzdelanie, ako aj efektívna odborná príprava na vysokej úrovni, celoživotné vzdelávanie, zvyšovanie kvalifikácie a rekvalifikácia a zosúladenie meniacich sa potrieb hospodárstiev EÚ s cielenými zručnosťami a spôsobilosťami budú nástrojmi potrebnými na využitie pracovných príležitostí v budúcnosti a podporu konkurencieschopnosti podnikov (2). Takéto nástroje musí sprevádzať primeraná kombinácia hospodárskych, investičných a sociálnych politík zameraných na inkluzívny a udržateľný rast založený na inováciách. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ďalším závažným aspektom je úroveň chudoby obyvateľov: 118 miliónov občanov EÚ (t. j. 23,7 % celkového počtu obyvateľov EÚ) žije v chudobe a sociálnom vylúčení, alebo sú nimi ohrození (3). V niektorých krajinách zároveň pretrváva vysoká úroveň chudoby zamestnaných osôb, ktorá je sprevádzaná značným nárastom nezamestnanosti (4). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Hlavné aspekty navrhovaného nariadenia o Európskom sociálnom fonde plus

| 3.1. | S cieľom posilniť súdržnosť a súčinnosť medzi doplnkovými nástrojmi EÚ, zvýšiť flexibilitu, umožniť lepšie reagovať na výzvy a zjednodušiť programovanie a riadenie fondov nový Európsky sociálny fond plus (ESF+) zlučuje tieto fondy a programy viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020:






  — | Európsky sociálny fond (ESF) a iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI), |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

Európsky sociálny fond (ESF) a iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI),

| — | Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD), |
| --- | --- |

—

Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD),

| — | program EÚ v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a |
| --- | --- |

—

program EÚ v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a

| — | akčný program Únie v oblasti zdravia (program v oblasti zdravia). |
| --- | --- |

—

akčný program Únie v oblasti zdravia (program v oblasti zdravia).

| 3.2. | Celkový rozpočet vyčlenený na ESF+ na obdobie 2021 – 2027 je približne 101 miliárd EUR (v bežných cenách), z ktorých 100 miliárd EUR je určených pre zložku ESF+ podliehajúcu zdieľanému riadeniu (bývalé fondy ESF a FEAD). Finančné krytie pre zložky ESF+ podliehajúce priamemu riadeniu je 1 174 miliónov EUR v bežných cenách, z ktorých 761 miliónov EUR bude použitých pre zložku Zamestnanosť a sociálna inovácia a 413 miliónov EUR pre zložku Zdravie. ESF+ takisto zahŕňa iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, pričom 10 % pridelených finančných prostriedkov je určených pre mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov. Minimálne 25 % vnútroštátnych zdrojov ESF+ bude účelovo viazaných na podporu sociálneho začlenenia a boja proti chudobe. Okrem toho musia členské štáty vyčleniť minimálne 2 % svojich zdrojov ESF+ na opatrenia zamerané na najodkázanejšie osoby. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Do všeobecného nariadenia sa zaviedlo niekoľko ustanovení s cieľom zjednodušiť vykonávanie ESF+, znížiť administratívnu záťaž pre prijímateľov a presunúť pozornosť na dosahovanie výsledkov. V nariadení o ESF+ sa takisto stanovujú opatrenia na boj proti materiálnej núdzi, čím sa reaguje na požiadavky zainteresovaných strán o zachovanie voľnejších požiadaviek na tento druh pomoci a požiadavky na zjednodušený zber údajov, monitorovanie a podávanie správ. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Všeobecné pripomienky k navrhovanému nariadeniu

| 4.1. | EHSV víta návrh Komisie týkajúci sa ESF+, najmä vzhľadom na:






  — | jeho súlad s Európskym pilierom sociálnych práv, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

jeho súlad s Európskym pilierom sociálnych práv,

| — | jeho usmernenia pre kvalitné výsledky prostredníctvom lepších ukazovateľov, |
| --- | --- |

—

jeho usmernenia pre kvalitné výsledky prostredníctvom lepších ukazovateľov,

| — | uznanie potreby zjednodušenia a väčšej flexibility, |
| --- | --- |

—

uznanie potreby zjednodušenia a väčšej flexibility,

| — | dôraz na tri oblasti politiky: zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie, |
| --- | --- |

—

dôraz na tri oblasti politiky: zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie,

| — | zavedenie priority „inovatívne činnosti“ na podporu sociálnej inovácie a sociálnej experimentácie, ktoré posilňujú prístupy zdola nahor založené na partnerstvách, |
| --- | --- |

—

zavedenie priority „inovatívne činnosti“ na podporu sociálnej inovácie a sociálnej experimentácie, ktoré posilňujú prístupy zdola nahor založené na partnerstvách,

| — | jeho súlad a zlučiteľnosť s inými programami financovania, ako je Erasmus (5) a Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), v rámci kapitoly VFR „Investovanie do ľudí“, |
| --- | --- |

—

jeho súlad a zlučiteľnosť s inými programami financovania, ako je Erasmus (5) a Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), v rámci kapitoly VFR „Investovanie do ľudí“,

| — | skutočnosť, že spája jednotlivé fondy a programy pod jedným zastrešením s cieľom zlepšiť boj proti chudobe, sociálnemu vylúčeniu, nezamestnanosti a podzamestnanosti v Európskej únii. |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že spája jednotlivé fondy a programy pod jedným zastrešením s cieľom zlepšiť boj proti chudobe, sociálnemu vylúčeniu, nezamestnanosti a podzamestnanosti v Európskej únii.

| 4.2. | EHSV kritizuje skutočnosť, že navrhovaná celková úroveň budúceho VFR predstavuje približne 1,1 bilióna EUR, čo je v reálnom vyjadrení pod úrovňou súčasného VFR. Okrem toho EHSV veľmi kriticky hodnotí navrhované škrty vo financovaní politiky súdržnosti EÚ, ktoré vo viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov 2021 – 2027 predstavujú približne 7 %. Pokiaľ ide konkrétne o ESF+, v návrhu sa naň vyčleňuje 27 % celkových rozpočtových prostriedkov pridelených na politiku súdržnosti. V reálnom vyjadrení to znamená pokles o 6 % v ESF+. EHSV okrem toho nesúhlasí s odstránením minimálneho podielu (v súčasnosti na úrovni 23,1 %) financovania politiky súdržnosti v rámci ESF+. Vzhľadom na to, že ESF+ je hlavným nástrojom financovania realizácie európskeho piliera sociálnych práv, EHSV tiež požaduje, aby sa 30 % zdrojov politiky hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti vyčlenilo na ESF+ a odporúča, aby 30 % finančných prostriedkov z ESF+ bolo určených na opatrenia v oblasti sociálneho začlenenia. EHSV nesúhlasí s návrhom na zníženie európskej miery spolufinancovania ESF+. V každom prípade by takéto zníženie nemalo prenášať na predkladateľov projektov. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | V tejto súvislosti EHSV dôrazne pripomína, že financovanie na úrovni EÚ, ako aj jednotlivých štátov musí:






  — | riešiť otázky kvality života a rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

riešiť otázky kvality života a rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom,

| — | byť investíciou do inkluzívneho, vysokokvalitného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by mali byť prístupné a cenovo dostupné pre všetkých a mali by byť zamerané na súčasné a budúce potreby trhu práce, |
| --- | --- |

—

byť investíciou do inkluzívneho, vysokokvalitného vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by mali byť prístupné a cenovo dostupné pre všetkých a mali by byť zamerané na súčasné a budúce potreby trhu práce,

| — | riešiť problém nezamestnanosti a nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, najmä dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí, ako aj podzamestnanosti, a to i rozšírením odbornej prípravy a spravodlivých pracovných podmienok na pracovníkov činných v nových (atypických) a v niektorých prípadoch nezákonných formách zamestnania, |
| --- | --- |

—

riešiť problém nezamestnanosti a nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, najmä dlhodobej nezamestnanosti a nezamestnanosti mladých ľudí, ako aj podzamestnanosti, a to i rozšírením odbornej prípravy a spravodlivých pracovných podmienok na pracovníkov činných v nových (atypických) a v niektorých prípadoch nezákonných formách zamestnania,

| — | zvládať demografické výzvy a zabezpečiť primeranú a udržateľnú sociálnu ochranu počas celého života pre všetkých, |
| --- | --- |

—

zvládať demografické výzvy a zabezpečiť primeranú a udržateľnú sociálnu ochranu počas celého života pre všetkých,

| — | podporovať začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečenie prístupnosti pre nich, |
| --- | --- |

—

podporovať začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím a zabezpečenie prístupnosti pre nich,

| — | podporovať vývoj, skúšanie, hodnotenie a rozširovanie riešení a posilňovať prístupy zdola nahor a sociálnu experimentáciu založenú na partnerstve so zapojením verejných orgánov, súkromného sektora a občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

podporovať vývoj, skúšanie, hodnotenie a rozširovanie riešení a posilňovať prístupy zdola nahor a sociálnu experimentáciu založenú na partnerstve so zapojením verejných orgánov, súkromného sektora a občianskej spoločnosti,

| — | presadzovať rovnaké príležitosti a bojovať proti všetkým formám diskriminácie, |
| --- | --- |

—

presadzovať rovnaké príležitosti a bojovať proti všetkým formám diskriminácie,

| — | zlepšiť zamestnateľnosť a sociálno-ekonomickú integráciu marginalizovaných skupín vrátane bezdomovcov, |
| --- | --- |

—

zlepšiť zamestnateľnosť a sociálno-ekonomickú integráciu marginalizovaných skupín vrátane bezdomovcov,

| — | podporovať integráciu migrantov, |
| --- | --- |

—

podporovať integráciu migrantov,

| — | poskytovať individualizovanú rodinnú a komunitnú podporu a zlepšiť prístup k cenovo dostupným, udržateľným a vysokokvalitným sociálnym službám, ako aj k službám v oblasti zdravotníctva a bývania, |
| --- | --- |

—

poskytovať individualizovanú rodinnú a komunitnú podporu a zlepšiť prístup k cenovo dostupným, udržateľným a vysokokvalitným sociálnym službám, ako aj k službám v oblasti zdravotníctva a bývania,

| — | presadzovať spoločné aktivity sociálnych partnerov, |
| --- | --- |

—

presadzovať spoločné aktivity sociálnych partnerov,

| — | podporovať budovanie kapacít pre správne orgány/inštitúcie, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

podporovať budovanie kapacít pre správne orgány/inštitúcie, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti,

| 4.4. | Keďže štrukturálne fondy EÚ sú kľúčovými hnacími silami konkurencieschopnejšej, súdržnejšej, odolnej a sociálnej Európy, členské štáty nesú osobitnú zodpovednosť za investovanie finančných prostriedkov z ESF+ do sociálnych služieb, ktoré poskytujú verejné subjekty, subjekty sociálneho hospodárstva a iné neziskové organizácie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Spojenie rôznych fondov a programov v novom „zastrešujúcom“ ESF+ by sa malo uplatňovať opatrne, pričom treba zohľadniť akékoľvek prípadné zvýšenie ich účinnosti a efektívnosti v porovnaní s rámcami, kde sa ciele dosahovali separátne pre každý z nich (6). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komisia navrhuje zlúčiť iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí s ESF+ s cieľom zabezpečiť konzistentnosť a účinnosť opatrení zameraných na mladých ľudí. Cieľom návrhu je posilnenie politík zamestnanosti v členských štátoch. Postupy na prístup k financovaniu v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí by sa mali zjednodušiť a zabezpečiť jasné vyčleňovanie zdrojov. V opačnom prípade by mohlo byť užitočnejšie ponechať iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí ako osobitnú finančnú iniciatívu. Okrem toho je potrebné podniknúť kroky na zabezpečenie toho, aby boli efektívne a primerané výpočty, podľa ktorých majú členské štáty na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí používať aspoň 10 % rozpočtu ESF+. Je potrebné vyhnúť sa riziku, že sa iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí odsunie do úzadia a že dôjde k zníženiu rozpočtu vyčleneného na roky 2021 – 2027 (7). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Dôležité je tiež uznať, že sociálni partneri a – za rovnakých podmienok – iné organizácie občianskej spoločnosti sú kľúčovými aktérmi európskeho demokratického projektu. Verejné orgány preto musia uľahčiť ich prístup k dostupným zdrojom. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Európska únia by mala v plnej miere využívať skúsenosti a kapacity sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich na miestnej, národnej a európskej úrovni tak, že ich v súlade s ich rôznymi úlohami spoločne s používateľmi služieb zapojí do plánovania, vykonávania, monitorovania a hodnotenia fondov EÚ (8). Na tento účel bude potrebné jasne odkázať na Európsky kódex správania pre partnerstvo. Dodržiavanie tohto kódexu sa musí považovať za základnú podmienku. Sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti by po získaní primeranej podpory mali vypracovať príslušné hodnotiace nástroje a v rámci možností využiť aj odborné znalosti priamych príjemcov (9). To sa dá dosiahnuť len vtedy, keď sa zníži byrokratická záťaž a zjednodušia pravidlá financovania s cieľom podporiť sociálnych partnerov a iné organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Primeraná časť dostupných zdrojov by sa mala vyčleniť na projekty, ktoré riadia malé miestne organizácie, ako aj na ich opätovné poskytnutie. To by umožnilo podporiť organizácie pôsobiace na miestnej úrovni a svojpomocné skupiny a tiež zamedziť odrádzajúcemu účinku neprimeranej administratívnej záťaže pri spolufinancovaní, ktorú musia znášať organizácie občianskej spoločnosti, alebo tento účinok zmierniť. Nefinančné príspevky by sa mali posudzovať rovnako ako finančné. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Je potrebné poznamenať, že vo väčšine prípadov finančné nástroje, ako sú úvery, záruky alebo vlastný kapitál, neposkytujú primerané financovanie sociálnych projektov. Preto by sa za hlavný implementačný mechanizmus mali zvoliť granty, ak neexistujú iné účinnejšie finančné nástroje. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV žiada Európsku komisiu, aby ďalej zjednodušila pravidlá ESF+, tak pre riadiace orgány, ako aj pre príjemcov. Komisia a riadiace orgány by však mali prijať osobitné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že zjednodušenie nebude predstavovať finančné riziko pre organizácie občianskej spoločnosti, ktoré pracujú pre ľudí postihnutých chudobou a sociálnym vylúčením. Tieto riziká súvisia najmä s rozsiahlymi požiadavkami na zber osobných údajov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Žiadne zjednodušenie pravidiel fondov by nemalo viesť k zrušeniu mechanizmov (napr. základných podmienok), ktoré sú zavedené na zabezpečenie súladu projektov financovaných z fondov EÚ s hodnotami EÚ, najmä s povinnosťou dodržiavať ľudské práva. Základná podmienka týkajúca sa aktívneho začlenenia, podľa ktorej musia mať členské štáty vypracované národné stratégie boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, aby boli oprávnené na financovanie z ESF+, by sa v ďalšom finančnom období VFR mala aj naďalej vzťahovať na všetky členské štáty. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Keďže ESF+ je európsky fond, nadnárodnosť (alebo cezhraničné činnosti) by mali byť bežne súčasťou operačných programov všetkých členských štátov. To je potrebné na posilnenie pocitu európskej identity občanov rôznych členských štátov a na väčšie zviditeľnenie finančnej podpory, ktorú ponúkla EÚ svojim občanom. V snahe pomôcť pri zavádzaní cezhraničných projektov by sa malo pokračovať v osvedčených postupoch a úspešných formátoch zo súčasného obdobia financovania (2014 – 2020) a členské štáty by sa o ne mali podeliť. |
| --- | --- |

4.13.

5.   Konkrétne pripomienky a požiadavky týkajúce sa navrhnutého nariadenia

| 5.1. | EHSV považuje za dôležité stanoviť konkrétne ciele (10) pre ESF+ s vysokou úrovňou financovania kľúčových oblastí činnosti pre budúcnosť Európy a jej obyvateľov, ako napríklad:






  — | kvalita zamestnania mladých ľudí, |
| --- | --- | --- |

5.1.

—

kvalita zamestnania mladých ľudí,

| — | iniciatívy v oblasti rodovej rovnosti, |
| --- | --- |

—

iniciatívy v oblasti rodovej rovnosti,

| — | začleňovanie a zamestnávanie zraniteľných skupín, napríklad osôb so zdravotným postihnutím a migrantov, |
| --- | --- |

—

začleňovanie a zamestnávanie zraniteľných skupín, napríklad osôb so zdravotným postihnutím a migrantov,

| — | prístup k celoživotnému vzdelávaniu v kontexte rýchlo sa meniaceho digitálneho trhu práce, |
| --- | --- |

—

prístup k celoživotnému vzdelávaniu v kontexte rýchlo sa meniaceho digitálneho trhu práce,

| — | posilnenie verejných služieb všeobecného záujmu, keďže prispievajú k lepšej kvalite života a lepšej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, |
| --- | --- |

—

posilnenie verejných služieb všeobecného záujmu, keďže prispievajú k lepšej kvalite života a lepšej rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom,

| — | budovanie kapacít pre orgány verejnej správy, sociálnych partnerov a iné organizácie občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť lepšiu správu vecí verejných vrátane riadenia fondu. |
| --- | --- |

—

budovanie kapacít pre orgány verejnej správy, sociálnych partnerov a iné organizácie občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť lepšiu správu vecí verejných vrátane riadenia fondu.

| 5.2. | Vzhľadom na rastúcu úlohu sociálneho hospodárstva v rámci sociálneho rozmeru EÚ sa EHSV nazdáva, že podpora činností sociálneho hospodárstva by sa mala stanoviť ako samostatný cieľ ESF+ (11). Navrhované opatrenia by sa mali zameriavať na celé sociálne hospodárstvo v celej jeho rozmanitosti v členských štátoch. Komisiu vyzývame, aby spolupracovala s členskými štátmi na podpore priaznivého prostredia pre sociálne hospodárstvo. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EHSV víta návrh Komisie stanoviť nové ukazovatele na prideľovanie finančných prostriedkov na riešenie problematiky, ako je nezamestnanosť mladých ľudí, nízka úroveň vzdelania, zmena klímy a prichyľovanie/integrácia migrantov, aby lepšie odzrkadľovali sociálnu a hospodársku situáciu európskych regiónov a území a zosúladili sa so sociálnym prehľadom Európskeho piliera sociálnych práv. Súčasný systém prideľovania finančných prostriedkov je však stále založený hlavne na HDP (12). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EHSV sa domnieva, že korelácia medzi ESF+ a odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra je veľmi dôležitá. Výbor sa zároveň obáva, že by sa mohli uplatňovať prísne kondicionality. Preto zdôrazňuje, že táto korelácia by sa mala prerokovať medzi národnými a európskymi orgánmi s plnou a aktívnou účasťou sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti (13), keďže je to nevyhnutné na zabezpečenie strednodobej a dlhodobej stratégie. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zachovať ESF+ v rámci hospodárskej, sociálnej a územnej politiky súdržnosti vzhľadom na výraznú komplementárnosť rastu, cieľov zamestnanosti a sociálneho začlenenia. Prínos ESF+ v porovnaní s opatreniami členských štátov súvisí s územnými potrebami a integráciou s inými štrukturálnymi fondmi s cieľom vykonávať ucelené a komplexné iniciatívy na miestnej úrovni. V tomto rámci má regionálny/miestny rozmer kľúčový význam pre plánovanie a vykonávanie opatrení prispôsobených konkrétnym potrebám. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV víta povinnosť členských štátov, pokiaľ ide o primeranú účasť sociálnych partnerov a iných organizácií občianskej spoločnosti na realizácii politík podporovaných z ESF+ a pridelenie primeraného objemu finančných prostriedkov z ESF na budovanie kapacít a spoločné opatrenia. To by malo zahŕňať osobitný prístup k budovaniu kapacít sociálnych partnerov v súlade so štvorstranným vyhlásením o novom začiatku sociálneho dialógu z roku 2016 a zabezpečiť, aby riadiace orgány prideľovali zdroje podľa potrieb vo forme odbornej prípravy, opatrení na vytváranie kontaktných sietí a posilnenia sociálneho dialógu a činností, ktoré spoločne vykonávajú sociálni partneri (14). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | S cieľom podporiť primeranú účasť ostatných organizácií občianskej spoločnosti na opatreniach podporovaných z ESF+, najmä v oblastiach sociálneho začlenenia, rodovej rovnosti a rovnakých príležitostí, musia riadiace orgány zabezpečiť pridelenie primeranej sumy prostriedkov z ESF na budovanie kapacít pre tieto organizácie. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Členské štáty by mali v plnom rozsahu využívať článok 17 európskeho kódexu správania pre partnerstvo. Keďže partnerské dohody a operačné programy sú výsledkom rokovaní medzi Komisiou a národnými orgánmi, Komisia by mohla mať prísnejšie požiadavky pri schvaľovaní týchto dohôd a mala by vyžadovať ich preskúmanie, ak by v plnom rozsahu nespĺňali požiadavky vyplývajúce zo zásady partnerstva (15). Okrem toho by sa mal európsky kódex správania pre partnerstvo v novom období rokov 2021 – 2027 zrevidovať a úloha sociálnych partnerov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti by sa mala jasne vymedziť. EHSV podporuje revíziu zloženia Výboru pre ESF+ tak, ako je uvedená v článku 40 ods. 2 nariadenia, v súlade s článkom 6 ods. 1 písm. c) nariadenia o spoločných ustanoveniach a so zásadami európskeho kódexu správania pre partnerstvo. V článku 40 ods. 2 by sa z tohto dôvodu malo stanoviť, že každý členský štát do Výboru pre ESF+ vymenuje jedného zástupcu vlády, jedného zástupcu organizácií pracovníkov, jedného zástupcu organizácií zamestnávateľov a jedného zástupcu občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Komisia by mala objasniť minimálne požiadavky, ktoré budú musieť orgány členských štátov splniť pri realizácii partnerstiev vrátane sankcií v prípade ich nedostatočného plnenia. Akékoľvek porušenie európskeho kódexu správania pre partnerstvo členskými štátmi by sa malo trestať rôznymi opatreniami, až po pozastavenie platieb v prípadoch vážneho nedodržania podmienok, ako je to v prípade európskych štrukturálnych a investičných fondov (16). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Monitorovacie výbory by mali fungovať transparentnejším a zmysluplnejším spôsobom a tiež by mali vykonávať osobitné riadiace funkcie. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti by sa mali považovať za rovnocenné zainteresované strany, a preto by mali byť štatutárnymi členmi monitorovacích výborov s hlasovacím právom. Monitorovanie by malo takisto zabezpečiť, aby sa všetky prostriedky použili spôsobom, ktorý je v súlade s Chartou základných práv Európskej únie a medzinárodnými normami v oblasti ľudských práv vrátane UNCRC a UNCRPD, ktoré ratifikovala EÚ a jej 27 členských štátov. Okrem toho by sa monitorovaním mal posúdiť aj pokrok týkajúci sa opatrení zameraných na sociálne začlenenie, a nemalo by sa obmedzovať len na uplatňovanie súboru kvantitatívnych ukazovateľov (17). |
| --- | --- |

5.10.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri napríklad stanovisko EHSV na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106).

1

(2)  Pozri Ú. v. EÚ C 237, 6.7.2018, s. 8.

2

(3)  Európska komisia, Spoločná správa o zamestnanosti (Joint Employment Report 2017).

3

(4)  Údaje Eurostatu a EU-SILC. Tu a v niektorých ďalších bodoch stanoviska pripomíname pozície vyjadrené v informačnej správe EHSV Dosledovanie spisu SOC/537, ktorá bola postúpená Európskej komisii po tom, ako ju EHSV jednomyseľne prijal na svojom 534. plenárnom zasadnutí 18. a 19. apríla 2018. V tejto informačnej správe sa často citovalo stanovisko Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 15.

4

(5)  V stanovisku EHSV na tému Erasmus (pozri stranu 194 tohto úradného vestníka) sa odporúča zachovať názov „Erasmus+“.

5

Erasmus

(6)  Pozri záverečnú správu štúdie o monitorovaní (Study on the monitoring and evaluation systems of the ESF, Final report, Zmluva č. VC/2017/0131, ktorou sa vykonáva rámcová zmluva č. VC/2013/0017), s. 50.

6

Study on the monitoring and evaluation systems of the ESF, Final report

(7)  Pozri analýzu Európskeho fóra mládeže: https://www.youthforum.org/sites/default/files/2018-07/_ESF%2B%20data%20analysis_website.pdf

7

(8)  Pozri Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 15.

8

(9)  Tamže a Dosledovanie spisu SOC/537.

9

(10)  Pozri článok 3 a článok 4 návrhu nariadenia.

10

(11)  Pozri článok 4 návrhu nariadenia.

11

(12)  Pozri článok 4 návrhu nariadenia.

12

(13)  Pozri článok 7 návrhu nariadenia.

13

(14)  Pozri článok 8 návrhu nariadenia.

14

(15)  Pozri článok 4 návrhu nariadenia.

15

(16)  Pozri článok 34 návrhu nariadenia.

16

(17)  Pozri článok 38 a článok 39 návrhu nariadenia.

17

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/173 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/173

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch

[COM(2018) 324 final — 2018/0136 (COD)]

(2019/C 62/28)

| Spravodajca: | Jukka AHTELA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jukka AHTELA

| Konzultácia | Európska komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 156/2/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

článok 304 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

156/2/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh nariadenia predložený Komisiou, ktorým sa vytvára nový nástroj, ktorý by umožnil prijať ekonomické nápravné opatrenia voči členským štátom, ktoré sa dopúšťajú závažných a trvalých porušení hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o Európskej únii (Zmluva o EÚ). Európsky hospodársky a sociálny výbor poukazuje na to, že Komisia už má podobné nápravné právomoci na podporu súladu s pravidlami riadnej správy hospodárskych záležitostí (1), a priaznivo hodnotí súčasný návrh za vypracovanie nápravných opatrení na ochranu zásady právneho štátu. V tejto súvislosti EHSV víta skutočnosť, že vykonávacie akty navrhnuté Komisiou podľa tohto nariadenia sa prijmú prostredníctvom hlasovania na základe pravidla obrátenej kvalifikovanej väčšiny v Rade. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zdôrazňuje, že zásada právneho štátu je dôležitá pre občanov, ako aj pre podnikateľské iniciatívy, inovácie a investície. Odporúča však, aby sa návrh zmenil tak, aby obsahoval širšie ponímanie zásady právneho štátu, ktoré zahŕňa ochranu základných práv a zaručuje ochranu pluralitnej demokracie. Právny štát je len jednou z hodnôt, na ktorých je EÚ založená, ako sa uvádza v článku 2 Zmluvy o EÚ. Právny štát existuje v trojstrannom vzťahu so základnými právami a demokraciou, pričom tieto tri hodnoty sú navzájom prepojené a neoddeliteľné. Iba vtedy, keď sú tieto tri hodnoty zaručené v spojení jedna s druhou, je možné zabrániť zneužívaniu štátnej moci. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV súhlasí s tým, že účinné dodržiavanie zásady právneho štátu je predpokladom na to, aby verejnosť mala istotu, že výdavky EÚ v členských štátoch sú dostatočne chránené. EHSV víta skutočnosť, že návrhom sa ešte viac posilní ochrana finančných záujmov EÚ. Zdôrazňuje však, že mechanizmus navrhnutý Komisiou by sa mal automaticky aktivovať, keď hrozí, že všeobecný nedostatok v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu by poškodil finančné záujmy EÚ. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Okrem toho EHSV zastáva názor, že hlavným cieľom návrhu by mala byť ochrana hodnôt článku 2 prostredníctvom ochrany financií EÚ. EHSV preto odporúča, aby sa návrh zmenil tak, aby Komisii umožňoval navrhnúť vykonávací akt vo forme nariadenia v prípadoch, keď existuje závažná, trvalá a systémová hrozba pre právny štát, základné práva alebo normy, ktoré sú zárukou pluralitnej demokracie, keďže takéto opatrenia môžu zo svojej podstaty predstavovať priame riziko pre finančné záujmy EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV nabáda Komisiu, aby ako preventívne opatrenie ďalej rozvíjala kanály pre politickú diskusiu o hodnotách článku 2 v členských štátoch. EHSV preto nalieha na Komisiu, aby predložila návrh na vytvorenie systému pravidelného a nezávislého monitorovania uplatňovania týchto hodnôt v členských štátoch podľa pokynov, ktoré už navrhol EHSV a Európsky parlament. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV odporúča, aby bol zaradený medzi orgány, ktoré bude Komisia informovať o opatreniach navrhovaných alebo prijatých podľa tohto právneho predpisu, a aby bol osobitne uvedený medzi relevantnými zdrojmi informácií, ktoré bude Komisia využívať, aby mohla určiť, či existuje závažný nedostatok v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu. To by mu umožnilo zmysluplne a účinne prispievať k ochrane hodnôt článku 2 a zabezpečiť, že budú vypočuté názory organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Úvod a zhrnutie návrhu

| 2.1. | Súčasný návrh Komisie je určený na ochranu rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch. Komisia svoj návrh odôvodňuje potrebou chrániť finančné prostriedky Únie tým, že sa od členských štátov bude požadovať, aby zachovávali dostatočne spoľahlivé záruky týkajúce sa spôsobu hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ a ich čerpania. Členské štáty už teraz musia preukázať, že majú dostatočné inštitucionálne a procesné záruky, ktoré zabezpečujú, že finančné prostriedky EÚ sa používajú účinne a v súlade so zákonom. Správne fungovanie týchto vnútroštátnych overovacích mechanizmov však nie je možné zaručiť bez dohľadu vo forme nezávislého súdnictva, generálnej prokuratúry a vyšetrovacích orgánov, ktoré sa zaoberajú podvodmi a korupciou. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V návrhu Komisie sa počíta s pozastavením alebo opravou platieb, zákazom nových právnych záväzkov, znížením záväzkov alebo prerušením platobných termínov v reakcii na odhalenie všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu. Tieto opatrenia sa budú uplatňovať ma všetky fondy EÚ. Komisia môže dospieť k záveru, že vzniklo riziko všeobecného nedostatku v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu, najmä vtedy: keď je ohrozená nezávislosť súdnictva; keď sa nezabráni svojvoľnému alebo nezákonnému správaniu verejných orgánov alebo keď nedôjde k jeho náprave či potrestaniu; keď sa verejným orgánom neposkytnú zdroje, čo naruší ich fungovanie; keď sa neprijmú nijaké opatrenia na zabránenie konfliktom záujmov medzi verejnými orgánmi; keď štát obmedzí dostupnosť a účinnosť právnych opravných prostriedkov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa návrhu sa zavedú nápravné opatrenia vtedy, ak existuje riziko, že uvedené nedostatky budú mať vplyv na správne finančné hospodárenie alebo na ochranu finančných záujmov Únie, a to tým, že poškodzujú: vnútroštátne orgány, ktoré plnia rozpočet EÚ; vyšetrovanie alebo trestné stíhanie podvodov a korupcie; účinné súdne preskúmanie vnútroštátnych orgánov; predchádzanie podvodom a korupcii a ukladanie účinných a odrádzajúcich sankcií; spätné získanie neoprávnene vyplatených prostriedkov; spoluprácu s Európskym úradom pre boj proti podvodom a s Európskou prokuratúrou pri ich vyšetrovaniach alebo stíhaniach. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Európska únia je založená na hodnotách spoločných pre jej členské štáty vrátane zásady právneho štátu, ako sa uvádza v článku 2 Zmluvy o EÚ. Dodržiavanie zásady právneho štátu takisto zabezpečuje právnu istotu a rovnaké podmienky pre podnikateľské iniciatívy, inovácie, investície a spravodlivú hospodársku súťaž na vnútornom trhu v prospech spotrebiteľov a občanov. Ide o nevyhnutný predpoklad vzájomnej dôvery, ktorá je dôležitá pre hladké fungovanie EÚ. Nerešpektovanie zásady právneho štátu bráni vyváženému hospodárskemu a sociálnemu rozvoju v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, ktorý predstavuje nástroj, ktorý EÚ a jej vládam umožňuje usilovať sa o dosiahnutie spoločného cieľa Únie „presadzovať mier, svoje hodnoty a blaho svojich národov,“ ako sa uvádza v článku 3 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa v zmluvách EÚ výslovne neuvádza, že členské štáty musia naďalej po pristúpení spĺňať kodanské kritéria (2). EHSV poukazuje na to, že inštitúcie EÚ nemajú k dispozícii dostatočne silné a dobre navrhnuté nástroje, ktoré by boli schopné chrániť zásadu právneho štátu, základné práva a pluralitnú demokracia v členských štátoch pred súčasnými hrozbami. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zásada právneho štátu je neoddeliteľne vzájomne prepojená so zárukami, ktoré chránia pluralitnú demokraciu a dodržiavanie základných práv. Zásada právneho štátu zabezpečuje, že vlády dodržiavajú normy v oblasti základných práv, pluralitná demokracia zaručuje, že vlády budú vykonávať politiky, ktoré zlepšujú životné podmienky občanov. Presadzovanie zásady právneho štátu nie je samo osebe zárukou, že sa v právnom predpise uznávajú základné práva, ani že bude právny predpis vypracovaný v súlade s inkluzívnym a legitímnym procesom založeným na riadne podloženej, pluralitnej a vyváženej verejnej diskusii a účasti verejnosti. V záujme zabrániť uplatňovaniu obyčajnej „vlády podľa právnych predpisov“ je nevyhnutné dodržiavať základné práva a normy v oblasti pluralitnej demokracie spolu so zásadou právneho štátu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisia navrhované nariadenie charakterizuje ako prostriedok na ochranu rozpočtu EÚ, ktorý zároveň chráni aj zásadu právneho štátu. EHSV súhlasí s tým, že účinné dodržiavanie zásady právneho štátu je predpokladom na to, aby verejnosť mala istotu, že výdavky EÚ v členských štátoch sú dostatočne chránené. Výbor však návrh chápe skôr ako potenciálny nástroj na ochranu všetkých hodnôt článku 2 prostredníctvom rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV zdôrazňuje, že je dôležité ukázať občanom Európskej únie, že finančné prostriedky EÚ sa spravujú bez korupcie a v súlade s právnymi predpismi EÚ. Rovnako je dôležité, aby EÚ chránila hodnoty, na ktorých je založená a ktoré boli vytvorené v prospech jej občanov. Komisia by podľa tohto nariadenia mala mať právomoc zasiahnuť, kedykoľvek dôjde k závažnému, systémovému a trvalému ohrozeniu hodnôt článku 2, keďže táto hrozba môže zo svojej podstaty predstavovať priame riziko pre financie EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ako sa uvádza v nedávnych uzneseniach Európskeho parlamentu a vyhláseniach Európskej komisie a predsedníctva Rady, zásada právneho štátu, základné práva a normy v oblasti pluralitnej demokracie sú v EÚ čoraz viac ohrozované. Situácia v určitých členských štátoch predstavuje najväčšie výzvy a populistické autoritárstvo, ktoré stojí v protiklade k základným hodnotám EÚ a často proti samotnej Únii, naďalej v členských štátoch silnie. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV konštatuje nedostatky súčasných nástrojov, ktoré majú inštitúcie EÚ k dispozícii na ochranu hodnôt uvedených v článku 2. Na to, aby zabránili spoločným útokom proti zásadám právneho štátu alebo ich napravili, majú postupy v prípade nesplnenia povinnosti zvyčajne príliš úzky rozsah vo svojom zameraní na technické právne otázky. Hoci článok 7 Zmluvy o EÚ Rade umožňuje holistickým spôsobom riešiť opatrenia oslabujúce právny štát, ukázalo sa nesmierne náročné zorganizovať dostatočnú politickú vôľu na aktiváciu postupu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pokiaľ ide o „rámec“ zásady právneho štátu, hoci je jednoduchšie ho aktivovať než článok 7, ide o nezáväzný postup, ktorého účinnosť je neistá v prípade vlád, ktoré nie sú ochotné spolupracovať v dobrej viere s Komisiou. Prahové hodnoty, ktorých prekročenie je potrebné na aktiváciu rámca pre právny štát a článku 7, sú také vysoké, že než sa tieto nástroje použijú, nedostatky pri uskutočňovaní hodnôt článku 2 dosiahnu mimoriadnu závažnosť a následkom toho je ťažšie ich vyriešiť. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V súvislosti s rastúcimi výzvami a nedostatkom vhodných a účinných nástrojov EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby so zvýšenou naliehavosťou ďalej viedla politickú diskusiu o tom, ako by EÚ mohla lepšie chrániť hodnoty článku 2, a aby vypracovala dodatočné nástroje na ochranu zásady právneho štátu, základných práv a záruk pluralitnej demokracie. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV pripomína svoje stanovisko na tému Európsky kontrolný mechanizmus právneho štátu a základných práv, v ktorom podporil vytvorenie mechanizmu na úrovni EÚ na monitorovanie dodržiavania zásady právneho štátu a základných práv prostredníctvom pravidelného, nezávislého monitorovania a dialógu medzi členskými štátmi a inštitúciami EÚ (3). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV naďalej zastáva názor, že vytvorením takéhoto preventívneho mechanizmu, ako predložil Európsky parlament, by sa doplnili existujúce nástroje EÚ na ochranu hodnôt článku 2 (4) a určili by sa nedostatky pri uplatňovaní týchto hodnôt, len čo by sa objavili na vnútroštátnej úrovni, a umožnilo by sa ich riešenie už v rannej fáze. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV ako ďalšie opatrenie navrhuje, aby sa v spolupráci s EHSV na úrovni Európy vytvorila platforma občianskej spoločnosti alebo výročné fórum, po prvé na to, aby rozhodujúci činitelia EÚ dostali včasné varovanie o vznikajúcich problémoch týkajúcich sa hodnôt článku 2 Zmluvy o EÚ priamo od základných organizácií, a po druhé, aby sa uľahčilo vzájomné učenie a nadnárodná spolupráca medzi organizáciami občianskej spoločnosti, ktoré pracujú najmä na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Je dôležité, aby EÚ zvážila spôsoby podpory organizácií občianskej spoločnosti a médií, ktoré monitorujú a nahlasujú vznikajúce problémy týkajúce sa článku 2. EHSV sa domnieva, že finančný nástroj na podporu organizácií občianskej spoločnosti presadzujúcich hodnoty článku 2 v členských štátoch by významne doplnil súčasný návrh tým, že vybuduje všeobecnú podporu verejnosti pre tieto hodnoty. V tejto súvislosti EHSV odkazuje na svoje súvisiace stanovisko týkajúce sa návrhov nového Fondu pre spravodlivosť, práva a hodnoty (5) a vyzýva Radu a Európsky parlament, aby podľa rozhodnutia o viacročnom finančnom rámci po roku 2020 výrazne zvýšili prostriedky pre tento fond. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV sa domnieva, že dostupnosť účinného súdneho preskúmania konania a nekonania verejných orgánov nezávislými súdmi je dôležité nielen ako záruka pre účinné nakladanie s finančnými prostriedkami EÚ v súlade s právom EÚ. Ide aj o jediný prostriedok, ako zaručiť účinnú ochranu práv všetkých občanov Európskej únie, ktoré vyplývajú z právnych predpisov EÚ, ako aj jednotný výklad právnych predpisov EÚ vo všetkých členských štátoch, od ktorých závisí spoločný trh a priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV schvaľuje použitie hlasovania v Rade na základe pravidla obrátenej kvalifikovanej väčšiny ako prostriedku na prijatie vykonávacieho aktu o vhodných opatreniach, ktoré bude treba prijať. Tento krok umožní objektívne prijať opatrenia vo chvíli, keď Komisia usúdi, že členský štát postihol všeobecný nedostatok, a minimalizovať riziko nekonania alebo politickej selektívnosti, ktoré by mohli vyplývať z požiadavky na hlasovanie v rámci Rady. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV chápe, že je problematické poskytnúť podrobnejšie kritériá na určenie existencie všeobecného nedostatku. Zamýšľa sa však nad tým, či by začlenenie takýchto podrobných kritérií mohlo návrh posilniť. Existencia podrobnejších kritérií by mohla pomôcť zabezpečiť, že legitímnosť rozhodnutí Komisie neoslabia obvinenia z predpojatosti alebo nedostatku objektívnosti. Tieto kritériá by mohli byť začlenené v podobe usmernení vypracovaných Komisiou po prijatí návrhu a mohli by vychádzať z vlastných kritérií Komisie podľa „rámca“ zásad právneho štátu, ako aj z kontrolného zoznamu zásad právneho štátu Európskej komisie pre demokraciu prostredníctvom práva (Benátska komisia). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ako EHSV zdôraznil, zásada právneho štátu, demokracia a základné práva sú navzájom prepojené, ako sa uvádza v článku 2 návrhu Komisie. Okrem podrobnejších kritérií týkajúcich sa právneho štátu by návrh mal obsahovať aj kritériá, ktoré Komisii umožnia určiť, či existuje závažná, systémová a trvalá hrozba pre dodržiavanie základných práv alebo záruky pluralitnej demokracie. Ak situácia v členskom štáte spĺňa tieto kritériá, Komisia by mala mať oprávnenie prijať nápravné opatrenia podľa tohto nariadenia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV poukazuje na to, že Komisia pri tom zohľadní všetky relevantné informácie vrátane rozhodnutí Súdneho dvora, správ Dvora audítorov a záverov a odporúčaní príslušných medzinárodných organizácií. Pri monitorovaní zásady právneho štátu v členských štátoch zohrávajú významnú úlohu určité orgány dohľadu Rady Európy, ako je Benátska komisia a Skupina štátov proti korupcii (GRECO). Benátska komisia vydala niekoľko stanovísk týkajúcich sa stavu právneho štátu v niekoľkých členských štátoch EÚ a skupina GRECO pravidelne vydáva odporúčania pre členské štáty. Podobne aj Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), vnútroštátni ombudsmani a združenia sudcov a justičné siete pravidelne vydávajú správy o stave vnútroštátnych justičných a protikorupčných mechanizmov a mechanizmov boja proti podvodom. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Uplatňovanie noriem v oblasti základných práv a záruk pluralitnej demokracie v členských štátoch pravidelne monitorujú a posudzujú ďalšie medzinárodné subjekty vrátane Agentúry Európskej únie pre základné práva, komisára Rady Európy pre ľudské práva, Európskeho súdu pre ľudské práva, Rady OSN pre ľudské práva a zmluvné orgány OSN pre ľudské práva. Okrem toho spoľahlivým zdrojom informácií a analýz často bývajú aj nezávislé organizácie občianskej spoločnosti. Výslovné uvedenie týchto subjektov v návrhu by odzrkadľovalo osobitnú úlohu, ktorú zohrávajú pri ochrane hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV sa navyše ako inštitúcia zastupujúca občiansku spoločnosť v EÚ domnieva, že jeho vlastné analýzy a pripomienky majú osobitný význam pre Komisiu pri určovaní, či sa vyskytli závažné nedostatky v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v danom členskom štáte, a to podľa tohto nariadenia, ako aj v rámci iných nástrojov. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje Komisiu na vytvorenie pracovnej skupiny EHSV Základné práva a právny štát, ktorá sa bude osobitne zaoberať ochranou hodnôt článku 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Začlenenie EHSV medzi orgány, ktoré bude Komisia informovať o opatreniach navrhovaných alebo prijatých podľa tohto právneho predpisu, a medzi relevantné zdroje informácií, aby Komisia mohla určiť, či existuje závažný nedostatok v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu, mu umožní zmysluplne a účinne prispievať k ochrane hodnôt článku 2 a zabezpečiť, že budú vypočuté názory organizovanej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV v plnej miere súhlasí s cieľom Komisie, že následky aktivácie navrhovaného mechanizmu by mali postihnúť tých, ktorí sú zodpovední za nedostatky, a nie jednotlivých príjemcov financovania z prostriedkov EÚ, ako sú študenti v programe Erasmus, výskumní pracovníci alebo organizácie občianskej spoločnosti (6). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV poukazuje na to, že podľa návrhu v prípade prijatia opatrení členský štát naďalej zodpovedá za rozdeľovanie dotknutých finančných prostriedkov. EHSV sa domnieva, že hoci to je právne odôvodnené, iba ťažko to členskému štátu zabráni, aby odmietol rozdeľovať dotknuté finančné prostriedky a aby vinu za situáciu nezvalil na Komisiu v snahe získať politické výhody. Keďže je málo pravdepodobné, že by si verejnosť uvedomovala delikátne fungovanie právnych predpisov EÚ, členské štáty by mohli poukázať na priamu súvislosť medzi zastavením financovania a rozhodnutím Komisie. Tým by vznikla situácia, v ktorej by potenciálnym odporom verejnej mienky bolo možné Komisiu zastrašiť, aby neprijímala opatrenia proti členskému štátu. Toto riziko platí najmä v členských štátoch, v ktorých vláda má kontrolu alebo vplyv nad verejnými a súkromnými médiami. Táto situácia sa obvykle týka členských štátov, ktoré trpia závažnými nedostatkami v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV nabáda Komisiu, aby našla spôsoby na zmiernenie rizika možného negatívneho vplyvu na jednotlivých príjemcov a možnosti, že opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia by mohli zneužiť na politické ciele vlády, ktoré porušujú hodnoty článku 2. Komisia by mala zvážiť alternatívne prístupy, prostredníctvom ktorých by sa zabezpečilo, že sa finančné prostriedky EÚ dostanú k ich zamýšľaným príjemcom. Jednou možnosťou by mohlo byť vytvorenie výkonnej agentúry, ktorá by prevzala zodpovednosť za priame riadenie príslušných fondov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV zdôrazňuje, že pri odstraňovaní všeobecného nedostatku s cieľom zrušiť všetky opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia má veľký význam otvorený dialóg medzi dotknutým členským štátom a inštitúciami EÚ, ako sa odporúča v návrhu. Tieto inštitúcie a členské štáty by mali zohľadniť názory organizácií občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o situáciu v dotknutom členskom štáte, primeranosť opatrení prijatých na odstránenie všeobecného nedostatku a primeranosť opatrení prijatých s cieľom zabrániť jeho opakovaniu v budúcnosti. |
| --- | --- |

4.12.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320, článok 23.

1

(2)  Stanovené na zasadnutí Európskej rady v Kodani v roku 1993.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 8.

3

(4)  2015/2254(INL)

4

(5)  SOC/599 (pozri stranu 178 tohto úradného vestníka), COM(2018) 383 final a COM(2018) 384 final.

5

(6)  COM(2018) 98 final, s. 16.

6

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/178 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/178

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Práva a hodnoty

[COM(2018) 383 final — 2017/0207 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Spravodlivosť

[COM(2018)384 final — 2017/0208 (COD)]

(2019/C 62/29)

| Spravodajca: | Jean-Marc ROIRANT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Jean-Marc ROIRANT

| Konzultácia | Európska rada, 21. 6. 2018
  Európska komisia, 18. 6. 2018
  Európsky parlament, 14. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 81 ods. 1 a ods. 2, článok 82 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
  článok 16 ods. 2, článok 19 ods. 2, článok 21 ods. 2, články 24, 167, 168 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 18. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 135/2/2 |

Konzultácia

Európska rada, 21. 6. 2018

Európska komisia, 18. 6. 2018

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Právny základ

článok 81 ods. 1 a ods. 2, článok 82 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

článok 16 ods. 2, článok 19 ods. 2, článok 21 ods. 2, články 24, 167, 168 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

18. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

135/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh Európskej komisie, ktorý vznikol zlúčením existujúcich programov, ako potrebný nástroj na presadzovanie hodnôt a histórie EÚ, základných práv, demokracie a právneho štátu, účasti a podpory dynamickej a rôznorodej občianskej spoločnosti, ako aj angažovanosti miestnych komunít. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV žiada, aby sa zabezpečila konzistentnosť politiky a financovania medzi angažovanosťou vonkajšej a vnútornej politiky EÚ v oblasti ľudských práv a demokracie a žiada celkové financovanie vo výške 1,4 miliardy EUR, z čoho by sa minimálne 500 miliónov EUR malo prideliť na oblasť angažovanosti a účasti občanov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že fond by sa mal zakladať na skutočne participatívnom prístupe zdola nahor s cieľom reagovať na súčasné výzvy EÚ, pokiaľ ide o presadzovanie práv a hodnôt EÚ, podporu demokracie, posilnenie dôvery občanov v EÚ prostredníctvom ich priamej účasti na formovaní budúcnosti Európy a udržiavanie dynamickej občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV takisto žiada, aby sa využili inovačné nástroje financovania, ktoré by umožnili posilnenie účasti a kapacít občianskej spoločnosti na miestnej, národnej a nadnárodnej úrovni, napríklad prostredníctvom poskytovania technickej pomoci, prípravných akcií vedených skúsenejšími partnermi alebo kaskádových grantov, čím by sa umožnili rôzne úrovne grantov alebo dvojstupňový proces podávania žiadostí. Vyzýva na osobitné vyčlenenie finančných prostriedkov pre organizácie občianskej spoločnosti, a to minimálne na 50 % rôznych oblastí. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV víta rozhodnutie predĺžiť trvanie grantov na prevádzku na viacročnom základe pre všetky programy a oblasti fondu, a zdôrazňuje, že je potrebné naďalej zabezpečovať udržateľnosť a kontinuitu činností. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV navrhuje premenovať fond na Občania, práva a hodnoty a oblasť Angažovanosť a účasť občanov v rámci programu Práva a hodnoty na Európa pre občanov s cieľom zabezpečiť súlad s cieľmi fondu, ktoré úzko súvisia s rozmerom občianstva a posilnením postavenia, účasťou držiteľov práv, ochranou obetí, spoločnou históriou a pamäťou. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že činnosti týkajúce sa slobody prejavu médií, plurality médií a potreby riešiť problematiku falošných správ a cieleného dezinformovania boli vypustené z konečného znenia programu Práva a hodnoty, a preto navrhuje vytvoriť synergie s programom Kreatívna Európa, pretože tieto činnosti majú význam pre hodnoty EÚ a podporu demokratickej a pluralitnej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV žiada, aby sa finančná podpora v rámci programu Spravodlivosť ďalej rozširovala na organizácie občianskej spoločnosti a zahŕňala činnosti od zvyšovania informovanosti, vzájomného vzdelávania a výmen, analytických a monitorovacích činností až po odbornú prípravu a budovanie kapacít, pričom požaduje, aby sa monitorovalo zapojenie občianskej spoločnosti do programu Spravodlivosť. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV berie na vedomie prebiehajúcu prácu Komisie v súvislosti s realizáciou prípravného opatrenia, ktoré navrhuje Európsky parlament na vytvorenie fondu EÚ na finančnú podporu súdnych sporov týkajúcich sa porušovania demokracie, právneho štátu a základných práv zameraných na organizácie občianskej spoločnosti, a žiada, aby sa tieto činnosti začlenili do programu Spravodlivosť. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV sa domnieva, že tento fond je dôležitým nástrojom na dôraznejšie uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti, rodové rozpočtovanie a rozčleňovanie zhromaždených údajov podľa pohlavia. Víta najmä skutočnosť, že do programu Práva a hodnoty boli začlenené opatrenia zamerané na prevenciu a boj proti všetkým formám násilia voči ženám, deťom a mladým ľuďom, a požaduje väčšiu súdržnosť a synergie s činnosťami programu Spravodlivosť, ktoré sa týkajú práv obetí a ich presadzovania. Takisto požaduje rozčlenenie ukazovateľov v oboch programoch podľa pohlavia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta návrh rozšíriť úlohu národných kontaktných miest programu Európa pre občanov na rôzne oblasti programu Práva a hodnoty vzhľadom na ich účinnú úlohu pri udržiavaní kontaktov s potenciálnymi príjemcami a ich podpore v praxi. Žiada, aby menované subjekty boli nezávislé od svojej národnej vlády a dôkladne poznali potreby sektora občianskej spoločnosti a miestnych aktérov. Žiada primerané financovanie, vypracovanie usmernení o ich poslaní a úlohách, spôsobov, ako zabezpečiť väčšie zviditeľnenie programu, ako aj príslušnú odbornú prípravu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Popis návrhu

| 2.1. | Stanovisko EHSV sa týka Fondu pre spravodlivosť, práva a hodnoty, ktorý obsahuje dva samostatné návrhy nariadení Európskeho parlamentu a Rady. Jedným sa zriaďuje program Spravodlivosť a druhým sa zriaďuje program Práva a hodnoty, pričom oba majú vzájomne sa dopĺňajúce ciele na obdobie rokov 2021 – 2027. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cieľom fondu je pomôcť udržať otvorenú, demokratickú, pluralitnú a inkluzívnu spoločnosť, ako aj posilniť postavenie ľudí ochranou a podporou práv a hodnôt a prostredníctvom ďalšieho rozvíjania priestoru spravodlivosti v EÚ, ktorý je kľúčovou prioritou v súčasnom kontexte EÚ s nárastom extrémizmu a radikalizmu, zvýšenou polarizáciou, reformami spochybňujúcimi právny štát a so zmenšujúcim sa občianskym priestorom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V záujme podpory európskych hodnôt a práv zakotvených v článku 2 a článku 3 Zmluvy o EÚ a v Charte základných práv EÚ tento fond spája niekoľko existujúcich nástrojov: program Práva, rovnosť a občianstvo, program Európa pre občanov a program Spravodlivosť v snahe prekonať roztrieštenosť a riešiť súčasné nedostatky a nové výzvy, najmä pokiaľ ide o dôveru občanov v demokraciu a podporu udržiavania hodnôt a základných práv. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Okrem podpory rovnosti a práv a boja proti násiliu je návrh programu Práva a hodnoty zameraný na udržanie dynamickej občianskej spoločnosti, povzbudenie demokratickej a sociálnej účasti ľudí a na podporu bohatej rozmanitosti európskej spoločnosti na základe našej spoločnej histórie a pamäti. Nadväzuje takisto na výzvu EHSV na vytvorenie Európskeho fondu pre demokraciu, ľudské práva a hodnoty (1) zo strany Európskeho parlamentu (2), ako aj 80 mimovládnych organizácií z 22 krajín (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Program Spravodlivosť sa zakladá na článkoch 81 a 82 ZFEÚ týkajúcich sa justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach, zatiaľ čo program Práva a hodnoty sa zakladá na kombinácii rôznych článkov ZFEÚ: článku 16 ods. 2 o ochrane údajov, článku 19 ods. 2 o boji proti diskriminácii, článku 24 o podpore európskych iniciatív občanov, článku 167 o kultúre a kultúrnom dedičstve, článku 168 o podpore vysokej úrovne ľudského zdravia a prevencie a článku 21 ods. 1 a 2 o práve občanov na voľný pohyb. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Program Spravodlivosť by bol dotovaný sumou 305 miliónov EUR a program Práva a hodnoty sumou 642 miliónov EUR, z čoho 233 miliónov EUR by bolo pridelených na angažovanosť a účasť občanov a 408 miliónov EUR na rovnosť a práva a program Daphne. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta návrh Európskej komisie ako potrebný nástroj na účinné presadzovanie ľudských práv, demokracie, právneho štátu, rešpektovania menšín, práv diskriminovaných, vylúčených skupín a znevýhodnených osôb, ako sú osoby so zdravotným postihnutím a rómska komunita, na účasť, podporu a budovanie kapacít dynamickej a rôznorodej občianskej spoločnosti, ako sú zakotvené v zmluvách EÚ a v Charte základných práv a v medzinárodných zmluvách o ľudských právach schválených EÚ a členskými štátmi, akým je napríklad Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV oceňuje úsilie Komisie na väčšie rešpektovanie hodnôt uvedených v článku 2 Zmluvy o EÚ a v tejto súvislosti víta Komisiou predložený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o ochrane rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch. Tento návrh dopĺňa súčasné návrhy týkajúce sa programov Spravodlivosť a Práva a hodnoty a vyvíjal by hospodársky tlak na členské štáty, ktoré by vážne a trvalo porušovali hodnoty zakotvené v článku 2 Zmluvy o EÚ. Zatiaľ čo prvý z týchto návrhov sa zameriava na ochranu právneho štátu prostredníctvom tlaku zhora nadol, druhý návrh má potenciál chrániť právny štát a ďalšie hodnoty zakotvené v článku 2 získaním podpory verejnosti na miestnej úrovni. EHSV v tejto súvislosti odkazuje na svoje súvisiace stanovisko, ktoré sa týka rozpočtu Únie a právneho štátu (4). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že fond sa zakladá iba na existujúcich programoch, ktoré priniesli úspešné výsledky, a poznamenáva, že je potrebné ho rozšíriť a zväčšiť s cieľom reagovať na zmenu situácie v rámci Európskej únie a zabezpečiť väčšie zviditeľnenie a umožniť komplexnú podporu a ochranu hodnôt zakotvených v článku 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV žiada, aby sa zabezpečila konzistentnosť politiky a financovania medzi angažovanosťou EÚ v oblasti ľudských práv a demokracie vo vonkajšej a vnútornej politike. EHSV v tejto súvislosti pripomína závery Rady o akčnom pláne pre ľudské práva a demokraciu, ktorým sa EÚ zaviazala k zintenzívneniu svojho úsilia na podporu bezpečného a priaznivého prostredia, v ktorom môže úspešne fungovať občianska spoločnosť aj nezávislé médiá (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV víta navrhovaný právny základ pre program Práva a hodnoty aj program Spravodlivosť, pretože umožňuje Európskemu parlamentu a Rade EÚ, aby boli rovnako zapojené do rozhodovacieho procesu v oblasti, ktorá je rozhodujúca pre občanov a občiansku spoločnosť v jej najširšom zmysle. EHSV sa však domnieva, že právny základ by mal poskytnúť dostatočný rozsah z hľadiska tematických oblastí a podpory občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach, a navrhuje, aby sa zvážilo začlenenie odkazu na článok 11 ods. 1 a 2 Zmluvy o EÚ. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV považuje navrhovaný rozpočet za veľmi nízky vzhľadom na súčasné výzvy, ktorým EÚ čelí v tejto oblasti, ktorá má mimoriadny význam pre európske spoločnosti, a žiada (6) celkové financovanie vo výške minimálne 1,4 miliardy EUR (7), z čoho by sa minimálne 500 miliónov EUR malo vyčleniť na oblasť angažovanosti a účasti občanov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV berie takisto na vedomie pozitívne hodnotenia programov, ktoré boli začlenené do fondu, a zdôrazňuje skutočnosť, že obmedzená dostupnosť finančných prostriedkov a vysoký dopyt po programe Európa pre občanov a po oblasti Daphne programu Práva a rovnosť vyvolali frustráciu medzi žiadateľmi. EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že napriek tomu došlo len k veľmi obmedzenému nárastu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Názvy fondu a programov by sa mali zmeniť, aby sa zosúladili s názvom a cieľmi programu, ktoré úzko súvisia s rozmerom občianstva a posilnením postavenia, účasťou držiteľov práv, spoločnou históriou a pamäťou, ako aj s príslušným okruhom viacročného finančného rámca: Investovanie do ľudí, Súdržnosť a hodnoty. EHSV sa preto domnieva, že fond by sa mal premenovať na Občania, práva a hodnoty. Okrem toho by sa oblasť týkajúca sa angažovanosti a účasti občanov v rámci programu Práva a hodnoty mala premenovať na Európa pre občanov s cieľom zabezpečiť súlad s názvami ostatných oblastí a zvýšiť viditeľnosť. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | S cieľom reagovať aj na súčasné výzvy EÚ, pokiaľ ide o presadzovanie práv a hodnôt EÚ, podporu demokracie, posilnenie dôvery občanov v EÚ prostredníctvom ich priamej účasti na formovaní budúcnosti Európy, budovanie kapacít a udržanie dynamickej občianskej spoločnosti, by mal byť fond založený na skutočne participatívnom prístupe zdola nahor, v ktorom právne hľadiská podporujú tieto ciele na rozdiel od toho, aby ich formovali. Okrem toho by podpora a budovanie kapacít mali pokrývať činnosť nezávislej občianskej spoločnosti a organizácií na miestnej, regionálnej, národnej a nadnárodnej úrovni, ktoré podporujú a monitorujú uplatňovanie hodnôt EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV víta skutočnosť, že medzi činnosti programu bola zaradená podpora organizácií občianskej spoločnosti, a to s cieľom podporovať a uľahčovať aktívnu účasť na budovaní demokratickejšej Únie a zlepšovať informovanosť o právach a hodnotách. EHSV sa však domnieva, že táto činnosť by sa mala podporovať v rámci celkového cieľa, ktorý by mal byť začlenený do článku 4 písm. a) v znení: „budovanie kapacít organizácií občianskej spoločnosti na zvýšenie občianskej a demokratickej účasti“. Okrem toho by sa malo v článku 4 písm. b) jasnejšie zdôrazniť, že podpora občianskej a demokratickej účasti by sa mala poskytovať na miestnej, regionálnej a celoštátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV víta nepretržité zameranie na prevenciu a boj proti všetkým formám násilia voči ženám, deťom a mladým ľuďom v rámci programu Práva a hodnoty a podporou odškodnenia pre obete prostredníctvom programu Spravodlivosť. Poznamenáva, že osoby so zdravotným postihnutím čelia domácemu násiliu dvakrát až päťkrát častejšie a berie na vedomie zvýšený výskyt násilia voči starším ľuďom, ako aj násilie páchané na migrantoch, rómskom etniku a etnických menšinách, a požaduje ďalšie úsilie a zdôrazňuje potrebu zabezpečiť väčšiu súdržnosť a synergie v rámci týchto dvoch programov fondu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV považuje tento fond za novú príležitosť na uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti, rodového rozpočtovania a zhromažďovania údajov rozčlenených podľa pohlavia. Takéto opatrenia umožňujú podporu rovnosti vykonávaním analýz rôznych vplyvov financovania na ženy, dievčatá, mužov a chlapcov, ako aj stanovovaním cieľov a efektívnejším prideľovaním finančných prostriedkov na podporu týchto cieľov. Požaduje najmä rozčlenenie ukazovateľov programu Práva a hodnoty podľa pohlavia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zdôrazňuje kľúčovú hodnotu a jedinečnosť činností v oblasti vzájomného učenia a výmeny osvedčených postupov medzi miestnymi komunitami v rámci programu Európa pre občanov a vyzýva na užšie zapojenie občanov do twinningu miest prostredníctvom partnerstiev s cieľom zlepšiť povahu zdola nahor v prípade týchto činností. Konkrétne berie na vedomie pozitívne skúsenosti s miestnym rozvojom vedeným komunitou (8) s cieľom zabezpečiť účasť a budovanie kapacít miestnych komunít a zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV víta nepretržité zameranie na zvyšovanie pochopenia Únie, jej histórie a kultúrnej rozmanitosti. Domnieva sa, že vzhľadom na nárast extrémizmu a radikalizmu by ciele mali výslovne zahŕňať spomienkové aktivity a kritickú úvahu o historickej pamäti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že z konečnej verzie programu Práva a hodnoty boli vypustené činnosti týkajúce sa slobody prejavu médií, plurality médií a potreba riešiť problematiku falošných správ a cieleného dezinformovania. Vzhľadom na význam týchto činností pre hodnoty EÚ a podporu demokratickej a pluralitnej spoločnosti navrhuje vytvorenie synergií s programom Kreatívna Európa. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV požaduje, aby sa finančná podpora v rámci programu Spravodlivosť rozšírila aj na všetky jeho činnosti, t. j. zvyšovanie informovanosti, osvetu a aktivizáciu verejnosti, vzájomné vzdelávanie a výmeny, analytické a monitorovacie činnosti, odbornú prípravu a budovanie kapacít. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV berie na vedomie prebiehajúcu prácu Komisie v súvislosti s realizáciou prípravného opatrenia, ktoré navrhuje Európsky parlament na vytvorenie fondu EÚ na finančnú podporu súdnych sporov týkajúcich sa porušovania demokracie, právneho štátu a základných práv zameraných na organizácie občianskej spoločnosti, a žiada, aby sa tieto činnosti začlenili do programu Spravodlivosť. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Národné kontaktné miesta sa preukázali ako všeobecne účinné pri podpore prístupu zdola nahor programu Európa pre občanov, pokiaľ ide o spoluprácu s potenciálnymi príjemcami v praxi a ich podporu. EHSV víta rozšírenie svojej úlohy na ďalšie oblasti programu Práva a hodnoty, pričom zdôrazňuje potrebu zabezpečiť primerané financovanie a menovať subjekty, ktoré sú nezávislé od svojej národnej vlády a dôkladne poznajú sektor občianskej spoločnosti, miestnych aktérov a ich potreby. Požaduje vypracovanie usmernení o ich nezávislom poslaní a úlohách, a to aj v súvislosti so zabezpečením väčšieho zviditeľnenia programu a príslušnej odbornej prípravy. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV víta zaradenie stretnutí občianskeho dialógu ako súčasť programu Európa pre občanov a domnieva sa, že takéto stretnutia by sa mali zachovať a rozšíriť na všetky oblasti fondu s cieľom umožniť dôkladnú výmenu informácií o hodnotách, právach, demokracii a právnom štáte na základe článku 11 Zmluvy o dialógu s občianskou spoločnosťou. Takéto stretnutia by mali byť otvorené pre príslušných aktérov iných ako príjemcov programu a mali by zahŕňať diskusiu o budúcich prioritách programu. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV víta skutočnosť, že všetky činnosti programov budú financované prostredníctvom priameho a nepriameho riadenia a že financovanie bude zahŕňať kombináciu grantov na prevádzku a grantov na akciu. EHSV zdôrazňuje, že dostupnosť malých grantov je rozhodujúca na zabezpečenie účasti a podpory organizácií občianskej spoločnosti v rámci rôznych činností fondu a najmä na zachovanie prístupu zdola nahor, ktorý sa zameriava na vnútroštátnych a miestnych príjemcov. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV sa tiež domnieva, že programu Práva a hodnoty by prospel rovnaký spôsob priameho riadenia pre rôzne oblasti, aby sa zabezpečila väčšia konzistentnosť pri vykonávaní, a berie na vedomie najmä pozitívne hodnotenie Výkonnej agentúry pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru, pod dohľadom Komisie, pokiaľ ide o riadenie rôznych druhov grantov, mechanizmov financovania, využitie zjednodušených nákladov a nízke percento chýb. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV požaduje, aby sa v rámci programov vykonávali nové ustanovenia najaktuálnejších nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sú obzvlášť dôležité pre občiansku spoločnosť, ako je využívanie spolufinancovania formou nepeňažných príspevkov a uznanie dobrovoľníckej práce ako oprávnených nákladov. Opätovne zdôrazňuje potrebu obmedziť využívanie spolufinancovania a zvýšiť využívanie zjednodušujúcich opatrení, ako sú jednorazové platby, paušálne sadzby a jednotkové náklady. Vyzýva Komisiu, aby zapojila organizácie občianskej spoločnosti do prípravy a monitorovania usmernení na vykonávanie týchto pravidiel. Okrem toho vyzýva národné vlády, aby do svojich programov verejného financovania zahrnuli aj ustanovenia o oprávnenosti spolufinancovania formou nepeňažných príspevkov vrátane dobrovoľníckej práce. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV víta rozhodnutie predĺžiť trvanie grantov na prevádzku na viacročnom základe pre všetky programy a oblasti fondu a zdôrazňuje, že je potrebné naďalej zabezpečovať udržateľnosť a kontinuitu činností. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV takisto žiada, aby sa vytvorili nové nástroje, ktoré by umožnili posilnenie účasti občianskej spoločnosti na národnej úrovni, a to najmä v oblastiach, kde chýbajú dostatočné kapacity, napríklad prostredníctvom poskytovania účinnej technickej pomoci, prípravných akcií vedených skúsenejšími partnermi alebo kaskádových grantov, čím by sa umožnili napríklad rôzne úrovne grantov alebo dvojstupňový proces podávania žiadostí. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | EHSV víta začlenenie ukazovateľa týkajúceho sa organizácií občianskej spoločnosti s cieľom umožniť činnosti v oblasti podpory a budovania kapacít v rámci programu Práva a hodnoty, a domnieva sa, že rovnaký postup by sa mal uplatniť aj v programe Spravodlivosť. Vyzýva takisto na osobitné vyčlenenie finančných prostriedkov pre organizácie občianskej spoločnosti, a to minimálne na 50 % rôznych oblastí. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s EHSV zorganizovala výročné stretnutie zamerané na posilnenie koordinácie medzi verejnými a súkromnými darcami v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje fond, s cieľom preskúmať synergie a poučiť sa z osvedčených postupov. |
| --- | --- |

4.17.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 9.

1

(2)  Uznesenie EP o nástroji európskych hodnôt (2018/2619(RSP)) a Uznesenie EP o budúcom VFR: príprava pozície Parlamentu k VFR na obdobie po roku 2020 (2017/2052(INI)).

2

(3)  https://megacampaign.eu/support-csos-ask-your-mep-to-vote-for--the-european-values-instrument-resolution

3

(4)  SOC/598 (pozri stranu 173 tohto úradného vestníka).

4

(5)  Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade Akčný plán pre ľudské práva a demokraciu (2015 – 2019), Udržiavanie problematiky ľudských práv v centre programu EÚ, JOIN/2015/0016 final.

5

Akčný plán pre ľudské práva a demokraciu (2015 – 2019), Udržiavanie problematiky ľudských práv v centre programu EÚ

(6)  Pozri Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 9.

6

(7)  Na zabezpečenie súladu s podporou EÚ v rámci vonkajšieho financovania, ako je napríklad európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 36.

8

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/184 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/184

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu

[COM(2018) 471 final — 2018/0248 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc zriaďuje nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza

[COM(2018) 473 final — 2018/0249 (COD)]

(2019/C 62/30)

| Spravodajca: | Giuseppe IULIANO |
| --- | --- |

Spravodajca:

Giuseppe IULIANO

| Konzultácia | Rada, 25. 7. 2018. /2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 77 ods. 2, článok 78 ods. 2, článok 79 ods. 2 a ods. 4, článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 101/0/3 |

Konzultácia

Rada, 25. 7. 2018. /2018

Právny základ

článok 77 ods. 2, článok 78 ods. 2, článok 79 ods. 2 a ods. 4, článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

101/0/3

1.   Závery

| 1.1. | Migrácia je trvalo prítomná v dejinách Európskej únie a má jednoznačne vplyv na jej budúcnosť a na budúcnosť spoločností, z ktorých je Únia zložená. Spoločné riadenie migrácie v EÚ je nedokončený proces a táto skutočnosť viedla v uplynulých rokoch k inštitucionálnej kríze, ktorá jasne ukázala chýbajúcu schopnosť hovoriť na európskej úrovni jedným hlasom. Súčasná situácia je dôsledkom neschopnosti členských štátov EÚ zaviesť spoločný európsky azylový systém a poskytnúť primeranú ochranu státisícom vysídlených osôb a žiadateľov o azyl, ktorí prichádzajú k našim hraniciam. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že politiky v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti musia byť založené na ochrane základných práv zaručených Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd a Chartou základných práv Európskej únie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Je potrebné reagovať na zásadné zmeny v oblasti migrácie, azylu a vonkajších hraníc. Je nevyhnutné nadviazať na činnosť, ktorú vykonali rôzne európske inštitúcie, s cieľom preskúmať existujúce nástroje a ponúknuť možnosti rozvoja spoločnej migračnej a azylovej politiky, ktorá by bola komplexná, ucelená a v súlade so zásadami a záväzkami vyplývajúcimi zo Zmluvy a z medzinárodného práva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Napredovanie v komplexnej migračnej a azylovej politike, ktorá posilňuje integráciu a spoluprácu medzi členskými štátmi a jasnejšie zahŕňa postoje rôznych európskych inštitúcií, je nevyhnutné na to, aby sa mohlo reagovať na obavy občanov a zabrániť rastúcemu sklamaniu z európskeho projektu. EHSV si uvedomuje, že neposkytovanie odpovedí a neplnenie očakávaní občanov v týchto oblastiach vyvoláva sklamanie a stúpajúci euroskeptizmus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV je znepokojený nárastom neznášanlivosti, rasizmu a xenofóbie voči migrantom a utečencom v krajinách Európskej únie a tiež poznamenáva, že v niektorých krajinách môže dôjsť k zhoršeniu situácie v oblasti ochrany základných práv. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV víta nové fondy, ktoré sú veľmi odlišnej povahy a ktoré zabezpečia pokračovanie v začatej činnosti, a oceňuje, že sa na ne vyčlenilo viac finančných prostriedkov. Pripomína, že fondy sú nástrojmi, ktoré by mali pomôcť napredovať v komplexnej európskej migračnej a azylovej politike. Fondy sa vzťahujú na rozmanité témy ako migrácia, azyl a riadenie vonkajších hraníc, bohužiaľ však chýba odkaz na legálne prístupové cesty do Európskej únie, aby sa aj v týchto oblastiach zabezpečilo riadne fungovanie. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Za vhodne zvolený sa považuje odkaz na článok 80 ako právny základ nariadenia, pretože sa tam výslovne uvádza, že spoločné politiky v oblasti azylu, migrácie a vonkajších hraníc sa zakladajú na zásade solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti medzi členské štáty, ktoré uplatňujú schengenské ustanovenia v oblasti vonkajších hraníc a víz (1). Je potrebné posilniť uplatňovanie zásady solidarity, aby sa nepovažovala za rétorickú záležitosť. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Rovnaké zaobchádzanie a politické opatrenia na boj proti diskriminácii sú piliermi európskych politík, a to aj tých, ktoré súvisia s integráciou štátnych príslušníkov tretích krajín. Výbor vyjadruje znepokojenie nad tým, že z názvu fondu bol vypustený pojem „integrácia“, čo by sa mohlo chápať ako menšia angažovanosť v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podľa výboru je potrebné opätovne poukázať na potrebu väčšej spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti azylu a migrácie najmä podporou financovania šírenia osvedčených postupov v oblasti azylu, a to aj prostredníctvom vytvárania sietí a výmeny informácií o legálnej migrácii a integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor víta, že sa v oboch fondoch kladie dôraz na flexibilitu, pretože sa tým uznáva nutnosť lepšie reagovať na potreby každého členského štátu v rámci spoločných opatrení. Výbor rovnako víta zjednodušenie procesov a uznanie významu hodnotenia. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta skutočnosť, že riadenie hraníc slúži na zvýšenie vnútornej bezpečnosti Únie pri plnom rešpektovaní základných práv, ale vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa v hraničných oblastiach nevenuje osobitná pozornosť ochrane základných práv. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Považuje za nevyhnutné pripomenúť členským štátom, že dohľad nad námornými hranicami zahŕňa bezpečnosť a kontrolu hraníc, ale aj činnosť zameranú na vyhľadávanie a záchranu na mori. Je vhodné pripomenúť rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva (2) z roku 2012, ktorým sa zakazuje vyhostenie alebo vrátenie nielen na území štátu, ale aj v jeho extrateritoriálnych činnostiach, a to aj keď k tomu dôjde na otvorenom mori. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Vo viacerých svojich stanoviskách (3) EHSV navrhoval, aby EÚ považovala vonkajšie hranice schengenského priestoru za spoločné hranice, a teda aby sa zodpovednosť za ne riadila na európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontext

| 2.1. | Migrácia je trvalo prítomná v dejinách Európskej únie a má jednoznačne vplyv na jej budúcnosť a na budúcnosť spoločností, z ktorých je Únia zložená. Spoločné riadenie migrácie v EÚ je nedokončený proces a táto skutočnosť viedla v uplynulých rokoch k inštitucionálnej kríze, ktorá jasne ukázala chýbajúcu schopnosť hovoriť na európskej úrovni jedným hlasom. Je nevyhnutné nadviazať na činnosť, ktorú vykonali rôzne európske inštitúcie, s cieľom preskúmať existujúce nástroje a ponúknuť možnosti rozvoja spoločnej migračnej a azylovej politiky, ktorá by bola komplexná a ucelená a v súlade so zásadami vyplývajúcimi z medzinárodného práva a Zmlúv. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Migrácia je jednou z politických priorít Komisie, ktorej hlavným cieľom je komplexne vyriešiť túto otázku. Európska migračná agenda schválená v roku 2015 spája okamžitú reakciu na situáciu humanitárnej krízy na európskych hraniciach s dlhodobými opatreniami na komplexné riadenie migrácie. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kríza v oblasti Stredozemného mora poukázala na okamžité potreby a rovnako odhalila štrukturálne obmedzenia migračnej politiky a migračných nástrojov EÚ. Európska únia musí nájsť primeranú rovnováhu a dať Európanom jasne najavo, že spoločne možno migráciu riadiť najlepšie. Fond pre azyl a migráciu (AMF) a nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza sú súčasťou tohto procesu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisia v kontexte viacročného finančného rámca 2021 – 2027 navrhla výrazné posilnenie všeobecného rozpočtu na riadenie migrácie a hraníc, pričom na nový AMF navrhla vyčleniť celkovo 10,415 miliardy EUR (v bežných cenách) (4) a na Fond pre integrované riadenie hraníc 9,318 miliardy EUR (v bežných cenách). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cieľom AMF je prispieť ku komplexnému riadeniu migrácie, integrácie a návratu, ako aj spoločného európskeho azylového systému (CEAS) a poskytovať podporu členským štátom v rámci solidarity a rozdelenia zodpovednosti medzi nimi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza ako súčasť Fondu pre integrované riadenie hraníc má pomôcť členským štátom lepšie vykonávať spoločné opatrenia týkajúce sa prechodu osôb cez vnútorné hranice, hraničných kontrol a spoločnej vízovej politiky. Správne riadenie vonkajších hraníc je nevyhnutné na vytvorenie priestoru bez vnútorných hraníc, v ktorom sa osoby a tovar môžu voľne pohybovať. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta skutočnosť, že za právny základ pre obidva nástroje bol zvolený článok 80 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že spoločné politiky v oblasti azylu, migrácie a vonkajších hraníc sú založené na zásade solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Oba fondy sa musia vykonávať prostredníctvom jasných a presných usmernení týkajúcich sa systémov riadenia a kontroly a audítorských požiadaviek. Malo by sa podporiť zjednodušenie postupov a zníženie administratívnej záťaže a takisto by sa mali prijať opatrenia zabezpečujúce väčšiu transparentnosť, lepšiu zodpovednosť a dodržiavanie cieľov v súvislosti s fondmi, ktoré sa prenášajú do členských štátov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Nástroje musia byť koordinované s ostatnými existujúcimi ustanoveniami s cieľom vyhnúť sa duplicite a musia fungovať v úplnej komplementárnosti s rôznymi agentúrami Únie pôsobiacimi aj týchto oblastiach. Musí sa postupovať v súlade s príslušnými politikami EÚ, ako je riadenie hraníc, vnútorná bezpečnosť, začlenenie a sociálna integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín a zahraničná politika EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nástroje musia byť flexibilné, aby mohli reagovať na zmeny v oblasti riadenia hraníc a víz. Pozitívne sa preto hodnotí skutočnosť, že okrem pevne stanoveného príspevku pre každý zúčastnený členský štát sa zvyšné prostriedky vyčlenia na osobitné činnosti, pri ktorých môže EÚ znamenať pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nástroje by mali slúžiť na vyjadrenie solidarity a spoločnej zodpovednosti členských štátov, ktoré plne vykonávajú schengenské ustanovenia o vonkajších hraniciach a vízach (alebo pripravujú svoju plnú účasť) a mali by sa využívať v prospech spoločnej politiky Únie na riadenie vonkajších hraníc. Na zabezpečenie správneho fungovania schengenského priestoru je potrebné, aby boli vonkajšie hranice, ktoré sú spoločnými hranicami, riadené na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je nevyhnutné, aby sa na základe odporúčaní Rady Európy (5) a samotného Európskeho parlamentu (6) zjednotila terminológia týkajúca sa „neštandardných“ alebo „neregistrovaných“ migrantov v textoch. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EÚ potrebuje spoločnú migračnú politiku s nástrojmi a spôsobmi, ktoré by umožnili legálnu a riadenú migráciu, ako aj ochranu práva na azyl. EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že odôvodnenia sa zameriavajú najmä na neregulárny príchod alebo na kontrolu hraníc a nespomína sa v nich potreba pokročiť v integrovanom európskom migračnom systéme a inovovať ho. Rovnako nie je možné upustiť od reformy dublinského systému. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV považuje návrhy na tieto dva finančné nástroje za vhodné a uznáva technickú a finančnú pomoc, ktorú Európska únia poskytla v rokoch 2015 – 2017 prostredníctvom Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (7) a ďalších členským štátom a prispela tak k zlepšeniu riadenia v oblasti azylu, migrácie a vonkajších hraníc. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Pozitívne sa hodnotí zvýšenie finančných prostriedkov vyčlenených na tieto fondy, pokiaľ to bude slúžiť na podporu komplexnej, spoločnej a ucelenej migračnej politiky EÚ, ktorá by bola v súlade so zásadami medzinárodného práva a zároveň by uznávala potreby prijímajúcich spoločností a občanov EÚ a úzko spolupracovala s EÚ a partnermi z celého sveta. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Považuje sa za potrebné, aby sa do názvu Fondu pre azyl a migráciu doplnilo vypustené slovo „integrácia“, pretože začlenenie je výzvou pre členské štáty. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Hodnotí pozitívne, že v rámci AMF sa uznáva úloha, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány (aj v najvzdialenejších regiónoch), sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti pri krátkodobej a dlhodobej integrácii štátnych príslušníkov z tretích krajín, a to aj pri ich integrácii do trhu práce. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa neposkytujú inovatívne spôsoby na zlepšenie prístupu týchto subjektov k AMF, a pripomína, že je dôležité zaručiť a rešpektovať zásadu subsidiarity. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Je potešujúce, že pri využití operačnej podpory v rámci tohto fondu možno stanoviť, že členský štát nekoná v súlade s príslušným acquis Únie, ak si nesplnil svoje povinnosti, ktoré pre neho vyplývajú zo zmlúv, alebo ak existuje jasné riziko vážneho porušenia hodnôt Únie v oblasti azylu a návratu. Bolo by vhodné, aby dôsledky tohto nesplnenia povinností pri využívaní operačnej podpory v rámci AMF boli uvedené podrobnejšie. EHSV pripomína, že súhlasí s tým, aby mohla Komisia zasiahnuť v núdzových situáciách, a to vždy v súlade s transparentným postupom, v rámci ktorého by boli európski zákonodarcovia (Parlament a Rada) okamžite informovaní (8). Zároveň považuje za dôležité, aby sa mohli okamžite začať postupy v prípade nesplnenia povinnosti v tejto oblasti zo strany členských štátov. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V spolupráci s tretími krajinami v záujme primeraného riadenia tokov žiadateľov o azyl sa vyžadujú ekonomické stimuly, ako aj technická spolupráca a posilnenie inštitúcií. Núdzový trustový fond pre Afriku je dôležitým, ale nie výlučným nástrojom: to, že sa mu poskytne primerané financovanie, musí byť doplnené hľadaním skutočného a spoločného partnerstva so spoločnými cieľmi zlučiteľnými s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja medzi krajinami Európskej únie a africkými krajinami. Malo by sa vynaložiť úsilie o zlepšenie koordinácie týchto opatrení v oblasti migrácie a azylu s posilnením inštitúcií a podporou demokratických procesov GR DEVCO, pričom sa vždy treba vyhnúť duplicite a nedostatku súdržnosti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Považuje za potrebné vykonať dôkladnejšie monitorovanie povinnosti spolupracovať a zaviesť koordinačné mechanizmy s orgánmi riadiacimi ESF+ a EFRR v každom členskom štáte s cieľom podporiť koordináciu a prierezovosť a preskúmať, ako ich uplatňovať, keď sú tiež v rukách orgánov na nižšej ako štátnej úrovni. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Je potrebné, aby AMF prispieval pridanou hodnotou k posilňovaniu spoločného európskeho azylového systému, ku kapacitám členských štátov na poskytovanie služieb osobám, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, k podpore využívania právnych prostriedkov na vstup na územie Únie a k podpore integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín s oprávneným pobytom. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pokiaľ ide o integráciu, v kľúči na určenie príspevkov sa zohľadňujú iba toky príchodov za rok a celkové percentá zahraničnej populácie bez použitia akéhokoľvek kvalitatívneho ukazovateľa, ktorý tiež môže slúžiť na lepšie určenie špecifických potrieb členských štátov. Je potrebné s najväčšou presnosťou určiť v tomto ohľade ciele a definovať ukazovatele (9), ktoré umožňujú priebežné vyhodnocovanie prínosu AMF v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Je nevyhnutné zabezpečiť priebežné a spätné hodnotenie AFM a vybaviť sa flexibilnými mechanizmami, ktoré umožňujú korigovať hodnotené opatrenia. Považuje sa za potrebné skombinovať hodnotenie vplyvu a výsledkov, a to najmä pri tých opatreniach, ktoré sa v jednotlivých členských štátoch môžu rozvíjať na rôznych úrovniach správy. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Nezdá sa, že by opatrenia v oblasti politiky návratu a readmisie viedli k znižovaniu stimulov pre neregulárnu migráciu. Domnieva sa, že je nevyhnutná taká politika návratu a readmisie, ktorá by bola efektívna a zaručovala ľudské práva dotknutým osobám, a zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť hodnotenie týchto politík a ich skutočného vplyvu na znižovanie tokov neregulárnej migrácie. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Rovnako je dôležité vyzdvihnúť potrebu bojovať proti nelegálnej práci, a to najmä v prípade migrantov s administratívnymi nezrovnalosťami alebo v prípadoch zneužívania a pracovného vykorisťovania. Výbor pozitívne hodnotí skutočnosť, že AMF môže slúžiť na financovanie opatrení zameraných na obmedzenie stimulov vedúcich k neregulárnej migrácii vrátane nelegálneho zamestnania, ktoré môže byť atraktívnym prvkom z hľadiska neregulárnych tokov, nekalej hospodárskej súťaže medzi podnikmi a môže ponúkať priestor na porušovanie práv (10). |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Veľmi pozitívne hodnotí prideľovanie zdrojov rámcu Únie pre presídľovanie (a prijímanie osôb z humanitárnych dôvodov). Dúfa, že osobitný program Únie pre presídľovanie prispeje k tomu, že sa tento záväzok zavedie v členských štátoch účinne do praxe. EHSV už vyjadril svoju podporu špecifickému programu Únie pre presídľovanie, prostredníctvom ktorého by sa táto iniciatíva v členských štátoch účinne zaviedla do praxe s finančnými stimulmi pre tie členské štáty, ktoré vyvíjajú najväčšie úsilie. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a víza má – ako sa opakovane konštatuje – prispieť k zaručeniu vnútornej bezpečnosti Európskej únie pri plnom rešpektovaní základných práv, bohužiaľ sa však výslovne nespomína ochrana týchto práv v pohraničných oblastiach a ani vo vzťahu k osobám, ktoré nie sú štátnymi príslušníkmi členských štátov Európskej únie. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV kladne hodnotí skutočnosť, že tento nástroj umožní členským štátom po predchádzajúcej konzultácii s Komisiou realizovať projekty v tretích krajinách alebo na ich území. Domnieva sa, že by sa malo lepšie informovať o požiadavkách týkajúcich sa takejto konzultácie (alebo odovzdávania informácií) a mali by sa stanoviť jasné kritériá, ktoré by zahŕňali aj situáciu v oblasti ľudských práv v krajine určenia. Je to nevyhnutné, pretože aktivity s treťou krajinou môžu zahŕňať dohľad, odhaľovanie, identifikáciu, sledovanie, prevenciu a zachytenie neoprávneného prekročenia hraníc. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že v nariadení sa opakovane prirovnáva boj proti neregulárnej migrácii k boju proti cezhraničnej trestnej činnosti bez toho, aby sa rozlišovalo medzi protiprávnymi cieľmi toho druhého vo vzťahu k tomu prvému. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Pokiaľ ide o riadenie hraníc, vyjadruje výbor sklamanie nad tým, že bezpečnosť sa stále chápe ako v podstate „vojenská“ otázka, hoci v Globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie sa poukazuje na to, že EÚ bude podporovať bezpečnosť ľudí prostredníctvom integrovaného prístupu. Zahŕňa to opatrenia, ktoré sa okrem iného zameriavajú na znižovanie chudoby a nerovnosti, podporu dobrej správy a ľudských práv, rozvojovú pomoc a riešenie základných príčin konfliktov a neistoty. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Pozitívne hodnotí, že za cieľ nástroja sa označuje tiež prispieť k ochrane a záchrane životov migrantov a že členským štátom sa pripomína, že dohľad nad námornými hranicami zahŕňa nielen bezpečnosť a kontrolu hraníc, ale aj pátracie a záchranné akcie. |
| --- | --- |

4.18.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Pozri SOC/582 na tému Revízia vízového kódexu (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 142).

1

Revízia vízového kódexu

(2)  Vec Hirsi Jamaa a ďalší proti Taliansku (žaloba č. 27765/09).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 109; Ú. v. EÚ C 451, 16.12.2014, s. 1; Ú. v. EÚ C 458, 19.12.2014, s. 7; Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 162. Pozri: stanovisko EESC-2014-04791-00-00-AC-TRA (REX/414).

3

(4)  Podrobnejšie údaje o týchto sumách sú uvedené v stanovisku ECO/460 na tému Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020 (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 106).

4

Viacročný finančný rámec na obdobie po roku 2020

(5)  Parlamentné zhromaždenie Rady Európy. Uznesenie 1509 (2006).

5

(6)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. januára 2009 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii v rokoch 2004 – 2008 (2007/2145(INI)).

6

(7)  V apríli 2014 bolo prijaté nariadenie (EÚ) č. 516/2014, ktorým sa stanovuje osobitný program financovania EÚ v oblasti azylu a migrácie na roky 2014 – 2020 s cieľom prispieť prostredníctvom finančnej pomoci k efektívnemu riadeniu migračných tokov a vykonávaniu a rozvoju spoločného prístupu EÚ v oblasti azylu a migrácie. Fond pre azyl, migráciu a integráciu mal štyri ciele: 1. posilniť a rozvinúť vytvorenie spoločného európskeho azylového systému (CEAS); 2. podporovať regulárnu migráciu v členských štátoch v súlade s hospodárskymi a sociálnymi potrebami a podporovať účinnú integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín; 3. zlepšiť spravodlivé a účinné stratégie návratov s cieľom bojovať proti neregulárnemu prisťahovalectvu; a 4. zvýšiť solidaritu a rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty a venovať osobitnú pozornosť tým, ktoré sú najviac postihnuté migračnými a azylovými tokmi.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 109.

8

(9)  OECD/EÚ (2015) Indicators of Immigrant Integration 2015 (Ukazovatele integrácie prisťahovalcov za rok 2015) alebo ukazovatele zo Zaragozy.

9

Indicators of Immigrant Integration 2015

(10)  Pozri prijaté stanoviská Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 70 a Ú. v. EÚ OJ C 75, 10.3.2017, s. 81.

10

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/189 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/189

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť

[COM(2018) 472 final — 2018/0250 (COD)]

(2019/C 62/31)

| Spravodajca: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Spravodajca:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Konzultácia | Európsky parlament, 2. 7. 2018
  Rada, 25. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 82 ods. 1, článok 84, článok 87 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 18. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 141/3/4 |

Konzultácia

Európsky parlament, 2. 7. 2018

Rada, 25. 7. 2018

Právny základ

článok 82 ods. 1, článok 84, článok 87 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

18. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

141/3/4

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV súhlasí s tým, že je potrebné vyčleniť viac prostriedkov na operatívne a preventívne opatrenia a programy v oblasti bezpečnosti a na tento účel vytvoriť flexibilný a transparentný fond, ktorého prostriedky by sa rozdeľovali podľa operatívnych kritérií a jasne určených a predvídateľných cieľov v záujme podpory týchto opatrení a programov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Fond pre bezpečnosť musí byť štruktúrovaný tak, aby umožnil posilniť preventívnu politiku. Preto je nevyhnutné prihliadať na občiansku spoločnosť a aktívne s ňou spolupracovať, pričom treba venovať pozornosť najmä pomoci obetiam a ich organizácii, ale aj auditu subjektov v oblasti bezpečnosti a predchádzaniu radikalizácii. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Finančné prostriedky z fondu, či už budú určené krajinám Únie alebo tretím krajinám, sa musia poskytovať výlučne verejným inštitúciám, ktoré efektívne zaručujú dôsledné rešpektovanie ľudských práv. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pri vytváraní a rozvoji fondu sa na EHSV musí prihliadať ako na pozorovateľa, aby sa zaručilo zohľadnenie názorov organizovanej občianskej spoločnosti v EÚ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Upozorňujeme, že je potrebné osobitne sa venovať riziku, ktoré predstavuje násilná radikalizácia extrémnych pravicových skupín. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Upozorňujeme, že je potrebné zaoberať sa mechanizmami financovania a kapitálovými tokmi organizovaných zločineckých skupín. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné prekonať prístup zameraný len na reakciu a posilniť preventívne opatrenia, pričom treba venovať pozornosť základným príčinám, ktoré niektorých ľudí vedú k radikalizácii a k tomu, že sa stávajú hrozbou pre svojich spoluobčanov, a zamerať sa na mechanizmy financovania násilných skupín. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Neoddeliteľnou a nevyhnutnou súčasťou každej činnosti v tejto súvislosti musia byť ľudské práva, na ktorých spočíva samotná Únia. To sa v prípade fondu na financovanie musí prejaviť tým, že subjektom, ktoré nepreukážu plnenie minimálnych noriem, budú prostriedky z fondu odmietnuté. Vyplýva to aj z nedávneho návrhu Komisie (1) o finančných opatreniach v snahe zaručiť dodržiavanie zásady právneho štátu v členských štátoch, ako aj z vytvorenia skupiny Základné práva a právny štát v rámci EHSV. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Znenie návrhu

| 2.1. | V tomto dokumente sa metodicky preberá obsah článku 2 návrhu Komisie, pokiaľ ide o vymedzenie rôznych pojmov použitých pri vypracovaní návrhu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV súhlasí s úvahou načrtnutou v návrhu, ktorá vychádza z reálneho ohrozenia bezpečnosti Európy, pričom tieto hrozby sa zintenzívnili a prejavujú sa rozmanitými spôsobmi v podobe teroristických útokov, nových foriem organizovanej trestnej činnosti a počítačovej kriminality. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Bezpečnosť vo svojej podstate presahuje hranice, a preto musí EÚ dôrazne a koordinovane reagovať: okrem vnútorných bezpečnostných otázok sa EÚ musí zaoberať zložitými vonkajšími hrozbami, ktoré žiadny členský štát nemôže vyriešiť sám. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V nasledujúcich rokoch bude bezpečnosť pre Európu naďalej rozhodujúca. Európski občania očakávajú, že Únia a národné vlády dokážu zaistiť bezpečnosť v rýchlo sa meniacom a neistom svete. Preto je potrebné, aby sa zaviedli opatrenia vo vzdelávacom a pedagogickom rámci zamerané na predchádzanie násilnému správaniu, a to aj prostredníctvom kníh a učebných materiálov, v ktorých sa bude propagovať rešpektovanie základných práv, pluralizmus a rozmanitosť. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Výzvy, ktorým Únia čelí, najmä vzhľadom na medzinárodný terorizmus, rozhodne nemôžu jednotlivé členské štáty riešiť samy a bez finančnej a technickej pomoci EÚ. V časoch, keď terorizmus prichádzajúci zo zahraničia, ako aj priamo z EÚ, či už ide o terorizmus náboženského charakteru alebo v dôsledku politického extrémizmu, najmä zo strany ultrapravicových síl, ako aj ďalšie nebezpečenstvá vyplývajúce z obchodu s drogami, obchodovania s ľuďmi na účely ich vykorisťovania a iných závažných trestných činov, nepoznajú hranice, je i naďalej povinnosťou členských štátov zaistiť svojim občanom bezpečnosť, pričom je nevyhnutné rešpektovať základné práva, ktoré sú zakotvené aj v dokumentoch EÚ a v medzinárodných zmluvách. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EÚ môže a musí podporovať toto úsilie a v tejto súvislosti sa v zmluvách počíta s potrebou zaistiť vysokú úroveň bezpečnosti, a to najmä pomocou preventívnych opatrení, ako aj prostredníctvom koordinácie a spolupráce medzi policajnými a justičnými orgánmi a inými príslušnými orgánmi, ako sú napríklad decentralizované agentúry. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Európska policajná akadémia (CEPOL) a Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) plnia kľúčové operatívne, koordinačné a podporné úlohy pri vykonávaní priorít, cieľov a činností EÚ v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Fond pre vnútornú bezpečnosť sa zriaďuje na to, aby uľahčil cezhraničnú spoluprácu a výmenu informácií medzi úradníkmi a inými príslušnými orgánmi členských štátov pre presadzovanie práva. Táto spolupráca prebieha najmä umožnením interoperability rôznych informačných systémov EÚ pre účinnejšie a efektívnejšie riadenie bezpečnosti, hraníc a migrácie, a uľahčením spoločných operačných činností a taktiež poskytnutím podpory na odbornú prípravu, výstavbu dôležitých bezpečnostných zariadení, zavedenie zhromažďovania a spracovania záznamov o menách cestujúcich v súlade s príslušným acquis EÚ a nákup potrebného technického vybavenia. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Cieľom fondu je zvýšiť cezhraničnú operačnú spoluprácu v oblasti prevencie, ako aj odhaľovania a vyšetrovania cezhraničnej trestnej činnosti, a podporovať úsilie zamerané na posilnenie spôsobilosti predchádzať takejto trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom zvýšenej spolupráce medzi orgánmi verejnej moci, občianskou spoločnosťou a súkromnými partnermi v členských štátoch. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Zapojenie občianskej spoločnosti do úsilia zaistiť bezpečnosť sa ukázalo byť veľmi vhodným a potrebným nástrojom na zlepšenie kvality, pokiaľ ide o rešpektovanie základných práv, ako aj pri monitorovaní, či nedochádza k zneužívaniu zo strany orgánov, a pri oznamovaní určitých nežiaducich aktivít, ktoré však predstavujú neustále pokušenie. V našom demokratickom zriadení sa však nemôžeme nechať unášať len snahou o efektívnosť a výlučne bezpečnostnými požiadavkami. Novovytvorený fond by sa mal používať aj na financovanie programov, ktoré posilňujú toto monitorovanie, a podporovať právne štruktúry umožňujúce súdom vykonávať nezávislú kontrolu činností orgánov presadzovania práva. Takisto je nespochybniteľná jeho úloha v oblasti predchádzania radikalizácii, vzdelávania a zvyšovania sociálneho povedomia. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Mimovládne organizácie a zvyšok občianskej spoločnosti už prispievajú k bezpečnosti z hľadiska kvantity a kvality prostredníctvom týchto činností:






  — | predchádzanie neúmerným opatreniam zo strany orgánov presadzovania práva členských štátov alebo opatreniam, pri ktorých sa dostatočne nerešpektujú ľudské práva, a stíhanie takýchto opatrení, |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

predchádzanie neúmerným opatreniam zo strany orgánov presadzovania práva členských štátov alebo opatreniam, pri ktorých sa dostatočne nerešpektujú ľudské práva, a stíhanie takýchto opatrení,

| — | predchádzanie ideologickej radikalizácii a jej stíhanie vo všetkých oblastiach, |
| --- | --- |

—

predchádzanie ideologickej radikalizácii a jej stíhanie vo všetkých oblastiach,

| — | zvyšovanie povedomia spoločnosti o situácii obetí, ich sociálnej integrácii a potrebnej pomoci, |
| --- | --- |

—

zvyšovanie povedomia spoločnosti o situácii obetí, ich sociálnej integrácii a potrebnej pomoci,

| — | spojenie organizovania a schopnosti zásahu a iniciatívy zo strany obetí a všetkých osôb, ktoré sa usilujú o solidaritu s nimi, ale aj všetkých osôb, ktoré sa zaujímajú o problematiku súvisiacu s bezpečnosťou, |
| --- | --- |

—

spojenie organizovania a schopnosti zásahu a iniciatívy zo strany obetí a všetkých osôb, ktoré sa usilujú o solidaritu s nimi, ale aj všetkých osôb, ktoré sa zaujímajú o problematiku súvisiacu s bezpečnosťou,

| — | činnosti v oblasti vzdelávania, najmä pre tých najmladších, s obzvlášť dôležitou úlohou na jednej strane zvyšovať povedomie a na druhej strane predchádzať radikalizácii, |
| --- | --- |

—

činnosti v oblasti vzdelávania, najmä pre tých najmladších, s obzvlášť dôležitou úlohou na jednej strane zvyšovať povedomie a na druhej strane predchádzať radikalizácii,

| — | mnoho ďalších činností, ktoré nepriamo prispievajú k zlepšeniu bezpečnosti, tak vnútornej, ako aj pohraničnej, akými sú spomínané monitorovanie činnosti orgánov presadzovania práva, vzdelávanie a zvyšovanie povedomia, ochrana obetí a ich organizácia atď., |
| --- | --- |

—

mnoho ďalších činností, ktoré nepriamo prispievajú k zlepšeniu bezpečnosti, tak vnútornej, ako aj pohraničnej, akými sú spomínané monitorovanie činnosti orgánov presadzovania práva, vzdelávanie a zvyšovanie povedomia, ochrana obetí a ich organizácia atď.,

| — | v tomto duchu treba občianskej spoločnosti dovoliť, aby využívanie fondu nepretržite monitorovala. |
| --- | --- |

—

v tomto duchu treba občianskej spoločnosti dovoliť, aby využívanie fondu nepretržite monitorovala.

| 2.12. | Všetky tieto činnosti by mali orgány Únie priamo podporovať a keďže prispievajú k bezpečnosti, mala by byť na ne vyčlenená rozpočtová položka v rámci vyššie spomínaných pridelených prostriedkov. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tak EÚ, ako aj členské štáty, musia mať na zreteli, že aj určité organizácie občianskej spoločnosti môžu – buď priamo, alebo prostredníctvom nepriamych intervencií – podporovať rétoriku a/alebo činnosti, ktoré ohrozujú hodnoty a práva EÚ. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Hlavný problém, ktorý sa návrh snaží riešiť, je potreba väčšej pružnosti v správe budúceho fondu v porovnaní so súčasným programovým obdobím. Rovnako dôležité je mať k dispozícii nástroje, ktoré zabezpečia, aby finančné prostriedky boli namierené na priority a činnosti EÚ s významnou pridanou hodnotou pre Úniu. Keďže na riešenie nových výziev a priorít sú potrebné nové mechanizmy prideľovania finančných prostriedkov na zdieľané hospodárenie a priame a nepriame riadenie, tieto mechanizmy musia umožňovať zapojenie spomínaných aktívnych členov občianskej spoločnosti v záujme uvedených cieľov. V tejto súvislosti navrhujeme, aby sa pri vytváraní a rozvoji fondu prihliadalo na EHSV ako na pozorovateľa, s cieľom zaručiť zohľadnenie názorov občianskej spoločnosti v EÚ. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Vzhľadom na výšku sumy a finančného krytia fondu v objeme 2,5 miliárd EUR by sa mali vyjasniť kritériá rozdeľovania týchto prostriedkov. Je užitočné zachovať určitú flexibilitu, mali by sa však jasne vymedziť rozpočtové položky, medzi ktoré budú tieto prostriedky rozdelené. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Tieto položky by mali vychádzať z kritéria jednoduchosti, aby sa zabránilo nadmerným byrokratickým prekážkam pri prístupe k fondu, a mali by sa riadiť zásadou vzájomnej dôvery. Jasnosť a predvídateľnosť v tejto oblasti uľahčí zodpovedným subjektom v jednotlivých štátoch rozbiehanie akcií pracovných skupín alebo rýchlych zásahov, pričom sa zaručí, že tieto akcie budú kryté alebo podporované z rozpočtových prostriedkov fondu. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EHSV vníma návrh pozitívne a domnieva sa, že zriadenie Fondu pre vnútornú bezpečnosť na základe článku 3 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii je správnym krokom a že je to odôvodnené aj cieľmi uvedenými v článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pričom treba rešpektovať zásady solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovedností uvedené v článku 80 ZFEÚ, ako aj zásadu subsidiarity – keďže ide o nevýlučnú právomoc – a zásadu proporcionality, prostredníctvom nástroja, ktorým je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Fondu pre vnútornú bezpečnosť. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Zriadením Fondu pre vnútornú bezpečnosť sa v každom prípade sleduje zámer vytvoriť nástroj dopĺňajúci prácu ostatných agentúr a fondov, ktorými Únia disponuje, ako aj ostatných vnútroštátnych orgánov. Jeho základným cieľom je prispieť k vyššej úrovni bezpečnosti v Únii, a to najmä prostredníctvom boja proti terorizmu a radikalizácii, závažnej a organizovanej trestnej činnosti a počítačovej kriminalite, ako aj prostredníctvom poskytovania pomoci a ochrany obetiam trestných činov. Na tento účel slúžia špecifické ciele, ako sú výmena informácií, zintenzívnenie spoločných cezhraničných činností a posilnenie kapacít týkajúcich sa prevencie, a to vždy prostredníctvom spolupráce medzi rôznymi verejnými orgánmi, ako aj s občianskou spoločnosťou a súkromnými partnermi v členských štátoch (2). V tomto smere je dôležité zaoberať sa aj mechanizmami financovania a kapitálovými tokmi zločineckých organizácií a túto oblasť treba zohľadniť v rámci fondu. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Napokon treba pripomenúť, že EHSV sa ako pozorovateľ podieľal na práci skupiny na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie, ktorú Európska komisia zriadila v roku 2017 (3). |
| --- | --- |

2.19.

3.   Odporúčania

| 3.1. | Fond by sa mal zamerať na základné príčiny, ktoré niektorých ľudí vedú k tomu, že sa organizujú a pridávajú k zločineckým skupinám predstavujúcim hrozbu pre ich spoluobčanov, a to prostredníctvom štúdií a hĺbkových prieskumov, ktoré umožnia takýmto situáciám predísť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Zriadenie fondu vychádza z investícií a úspechov, ktoré mu predchádzali, ako sú napríklad program Bezpečnosť a ochrana slobôd, nástroj v oblasti policajnej spolupráce a časť programu Justícia zameraná na protidrogovú politiku. V každom prípade treba rozvinúť tvrdenie, že „nástroj umožní riešiť nové priority alebo prijímať naliehavé opatrenia a realizovať ich prostredníctvom spôsobu čerpania, ktorý je najvhodnejší na dosiahnutie cieľa politiky“ (4). Prioritou je inovácia, najmä v prípade, ak skupiny, proti ktorým sa bojuje, sú mimoriadne inovatívne. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kritériá rozdeľovania prostriedkov z fondu musia byť výlučne operatívne, aby sa činnosti a programy financovali bez ohľadu na také kritériá, ako je počet obyvateľov alebo rozloha krajiny. Okrem toho je prvoradá úplná transparentnosť krytia a hospodárenia fondu, ktorý bude prístupný médiám a občianskej spoločnosti, aby mohli sledovať plnenie podmienok stanovených pre pridelenie finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dôležité je tiež to, aby sa pri vytvorení fondu zabezpečilo budúce hodnotenie jeho významu a efektívnosti, a to prostredníctvom aktualizovanej štúdie o všeobecnej situácii, ktorá sa bude vypracúvať pravidelne a umožní posúdiť vývoj. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hospodársky a sociálny výbor chce poukázať na niektoré z týchto nových priorít, ktoré, ako sa zdá, nie sú vyjadrené v dokumente a zasluhujú si osobitnú pozornosť, pretože sa môžu stať dôležitým aspektom, najmä z hľadiska cieľa predchádzania radikalizácii, ku ktorej dokonca určitým spôsobom prispievajú niektoré orgány. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Máme na mysli hnutia extrémnej pravice, hnutia hlásajúce krajne pravicový extrémizmus, neonacizmus, antisemitizmus, nadradenosť bielej rasy alebo akékoľvek iné podoby chválenia diskriminácie na základe rasy, pôvodu, sexuálnej orientácie a podobne, ktoré skutočne ohrozujú bezpečnosť a právny štát a ktoré sú v rozpore s Úniou. Platí to o to viac, že tieto hnutia sa aj napriek svojej krajne nacionalistickej motivácii začínajú internacionalizovať a koordinovať svoje kroky s príslušníkmi iných národov s podobnou motiváciou (5). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Zdá sa, že ochrana a podpora obetí sietí obchodovania s ľuďmi sú podmienené efektívnou a účinnou spoluprácou pri stíhaní osôb zodpovedných za toto obchodovanie. Hlavným cieľom práce Únie a fondu v tomto smere by však mala byť ochrana obetí a táto ochrana nesmie závisieť od toho, či obete lepšie alebo horšie spolupracujú pri stíhaní pôvodcov svojho nešťastia. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Bez ohľadu na to, potrebné prostriedky z novovytvoreného fondu, či už poskytnuté priamo obetiam alebo inštitúciám, ktoré prispievajú k ich ochrane a začleneniu, prirodzene povedú k tejto spolupráci a zo strednodobého hľadiska pomôžu pri stíhaní a prevencii. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Dôležitou kapitolou je predchádzanie radikalizácii, kam nepatrí len oblasť možnej jednosmernej radikalizácie, ktorá viedla k najzávažnejším atentátom spáchaným v posledných rokoch extrémistickými islamistickými skupinami, ale musíme venovať mimoriadnu pozornosť aj spektru politického a ideologického extrémizmu, ktorého pôvod a rast, ako aj možné obete, sú úplne odlišné. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Ďalšou kapitolou návrhu, ku ktorej sa EHSV musí vyjadriť kriticky, sú hodnotenia ex post, konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenia vplyvu. Je zrejmé, že pokiaľ ide o efektívnosť vzhľadom na ciele použitých nástrojov, náklady na ne, logiku, vhodnosť, koherentnosť a doplnkovosť, ide o pozitívny faktor. V analýze však chýba hodnotenie toho, či tieto nástroje slúžili len na zlepšenie spolupráce, výmeny poznatkov a osvedčených postupov a dôvery medzi orgánmi, alebo aj na zlepšenie aspektov súvisiacich so základnými právami, ktorým sa venuje len malý odsek na konci kapitoly 3, kde sa spomínajú len ako ďalší záväzok. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vzhľadom na historické napätie medzi bezpečnosťou a základnými právami musí byť tento nástroj s cieľom zvýšiť bezpečnosť nepochybne doplnený osobitnými cieľmi týkajúcimi sa posilnenia dodržiavania základných práv v rámci bezpečnosti. Nikdy nesmieme dovoliť, aby zlepšenie bezpečnosti bolo na úkor základných práv. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | V prípade, že niektorá krajina, či už je alebo nie je členom Únie, nepreukáže primeranosť konania svojich orgánov presadzovania práva, nebude súhlasiť s absolvovaním požadovanej odbornej prípravy alebo odmietne podrobiť svoju činnosť v tejto oblasti mechanizmom kontroly, nesmie získať financovanie z fondu a bude z neho vylúčená. Plnenie minimálnych noriem týkajúcich sa rešpektovania ľudských práv musí byť nevyhnutnou podmienkou na získanie pomoci od ostatných členov EÚ, či už prostredníctvom fondu pre bezpečnosť alebo iného mechanizmu solidarity. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pokiaľ ide o odsek týkajúci sa súladu s ostatnými politikami Únie, musíme venovať pozornosť nutnosti vytvárania synergií s Fondom pre azyl, migráciu a integráciu a Fondom pre integrované riadenie hraníc, ako aj s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž. Práve v tejto kapitole sa spochybňuje skutočnosť, že tieto fondy a agentúra nadmerne uprednostňujú cieľ bezpečnosti pred inými úlohami, ktoré sú zodpovednosťou všetkých európskych orgánov a úrovní, čo priamo súvisí s už vyjadrenou výzvou, aby sa viac prihliadalo na túto otázku v snahe lepšie zaručiť rešpektovanie základných práv. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Fond je a mal by byť prístupný pre podporu opatrení v oblasti spolupráce s tretími krajinami, ale tieto finančné príspevky sa nemôžu poskytnúť priamo orgánom týchto krajín, ale musia sa vyčleniť na práce a programy, ktoré spoločne realizujú orgány členských štátov a tretích krajín. Spolupráca musí byť absolútne podmienená kontrolou financovania poskytovaného z tohto fondu, rešpektovaním základných práv zo strany prijímajúcich štátov tejto spolupráce a predovšetkým uznaným verejným charakterom, z hľadiska štátneho vlastníctva a riadenia, spolupracujúcich subjektov, ktoré môžu toto financovanie získať. V žiadnom prípade sa nesmie stať, aby sumy poskytované z fondu slúžili na financovanie nekontrolovaných skupín alebo buniek, ktoré môžu napokon predstavovať bezpečnostné riziko v daných krajinách alebo samotnej Únii. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | V medzinárodných nástrojoch morského práva, ako aj v Ženevskom dohovore o právnom postavení utečencov a v ostatných právnych aktoch týkajúcich sa ochrany osôb, ktoré sa pri prechode cez hranice nekonvenčnými cestami ocitnú v ťažkej situácii, sa stanovuje povinnosť Únie a jej členských štátov začleniť záchranu na mori medzi zásadné aspekty svojej politiky v oblasti bezpečnosti hraníc s riadnym prijatím utečencov a „čiernych pasažierov“ zachránených na mori v najbližších prístavoch, pričom treba rešpektovať ich základné práva a uplatniť postup vrátenia alebo repatriácie so všetkými potrebnými zárukami ich práv, najmä práva na uznanie ich postavenia utečencov. Novovytvorený fond by sa mal zameriavať aj na tieto ciele, a to formou financovania potrieb v štátoch, ako aj formou už spomínanej podpory občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.15.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 324 final.

1

(2)  Článok 3 ods. 1 a 2 návrhu.

2

(3)  Záverečná správa skupiny na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie (HLCEG-R).

3

(4)  Strana 3 dôvodovej správy k návrhu.

4

(5)  Záverečná správa expertnej skupiny Komisie na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie (HLCEG-R); Final report, 2. Recommendations on policy areas, 2.5 Ideology and polarisation. Skupina uznáva, že pozornosť treba venovať aj nárastu krajne pravicového extrémizmu a rozsiahlej tendencii polarizácie spoločnosti.

5

Final report, 2. Recommendations on policy areas, 2.5 Ideology and polarisation

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/194 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/194

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje „Erasmus“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport, a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1288/2013

[COM(2018) 367 final — 2018/0191 (COD)]

(2019/C 62/32)

| Spravodajkyňa: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |
| Pomocná spravodajkyňa: | Imse SPRAGG NILSSON |

Spravodajkyňa:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

Pomocná spravodajkyňa:

Imse SPRAGG NILSSON

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. 6. 2018
  Rada, 21. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 165 ods. 4, článok 166 ods. 4 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 186/3/1 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Rada, 21. 6. 2018

Právny základ

článok 165 ods. 4, článok 166 ods. 4 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

186/3/1

1.   Závery a odporúčania

EHSV:

| 1.1. | víta cieľ budúceho programu Erasmus vybaviť jednotlivcov vedomosťami, zručnosťami a kompetenciami, ktoré potrebujú, aby mohli čeliť sociálnym, hospodárskym a spoločenským výzvam, a sústrediť sa predovšetkým na mladých európskych občanov; |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | očakáva, že v budúcom programe Erasmus sa k vzdelávaniu a odbornej príprave bude pristupovať z komplexného hľadiska, v rámci ktorého hrajú zásadnú úlohu kľúčové kompetencie (1) a základné zručnosti popri neprestajnom zvyšovaní úrovne zručností ako súčasti celoživotného vzdelávania s osobitným zameraním na potvrdzovanie a uznávanie; |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | navrhuje, aby názov ostal nezmenený a aby sa zachoval názov„Erasmus+“, keďže symbolizuje skutočnosť, že všetky programy sú zastrešené pod jedným názvom; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | víta návrh na zdvojnásobenie rozpočtu programu, vyzýva však na jeho strojnásobenie, čím by sa preukázal hlbší záväzok k vzdelávaciemu, profesionálnemu a osobnému rozvoju ľudí v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu s cieľom zabezpečiť skutočné začlenenie a prístup pre všetkých; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | konštatuje, že vyšší rozpočet by mala sprevádzať väčšia flexibilita a zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | zdôrazňuje, že opatreniami v rámci kapitoly pre mladých ľudí sa v minulosti najlepšie podarilo osloviť ľudí, ktorí majú menej príležitostí, čo by sa malo odzrkadliť pri prideľovaní finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | žiada, aby iniciatíva DiscoverEU obsahovala silný vzdelávací prvok, ak sa má stať súčasťou programu; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | zdôrazňuje, že virtuálne nástroje by nemali zatieniť ani nahradiť fyzické skúsenosti, ale tieto skúsenosti ich musia aj naďalej dopĺňať; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | súhlasí so zvýšeným počtom cieľov v oblasti vzdelávania dospelých a ďalšieho odborného vzdelávania a odbornej prípravy (CVET) a požaduje, aby sa širší rozsah pôsobnosti odzrkadlil pri prideľovaní finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | žiada, aby sa sústredila väčšia pozornosť na medziodvetvovú spoluprácu (KA2) v rámci „prístupu k celoživotnému vzdelávaniu“ s dostatočným rozpočtom na vykonávanie rozsiahlych politických projektov; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | víta navýšenie rozpočtu na zamestnancov, najmä na mobilitu učiteľov a školiteľov, aby sa podporil ich počiatočný a kontinuálny profesijný rozvoj; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | víta dobrý zámer návrhu poskytovať malé granty na podporu osôb, ktoré nemajú skúsenosti s prihlasovaním do programu; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | odporúča uprednostniť v kapitole o mládeži v novom programe „dobrovoľníkmi vedené“ činnosti a organizácie namiesto používania pojmov „veľké“ a „malé“. Mali by sa tiež zvážiť granty na veľké európske mládežnícke podujatia. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ďalej víta, že sa v návrhu zdôrazňuje význam nezávislého audítorského subjektu pri posudzovaní výkonnosti národných agentúr; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | je presvedčený, že nadchádzajúci program musia šíriť a propagovať služby profesijného poradenstva v inštitúciách vzdelávania a odbornej prípravy, služby zamestnanosti a iné organizácie s cieľom osloviť širšie cieľové skupiny; |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | konštatuje, že návrh by mal podporiť šírenie výsledkov projektov na úrovni EÚ a v celej Európe a pokračovanie v projektoch, ktoré sa ukázali ako vynikajúce; |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | zdôrazňuje, že je absolútne potrebné, aby všetky príslušné zainteresované strany a sociálni partneri na európskej úrovni mali trvalé zastúpenie v štruktúre stáleho riadiaceho výboru programu; |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | víta činnosti s účasťou mládeže. Ide o formát, ktorý sa považoval za veľmi úspešný v rámci programu Mládež v akcii (predtým známy ako iniciatívy mládeže), ktorý umožňoval, aby sa do programu zapojila mládež, ktorá nie je združená v organizáciách. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Úvod

| 2.1. | V nadväznosti na finančný program EÚ na podporu vzdelávania, odbornej prípravy, mládeže a športu prostredníctvom aktuálneho programu Erasmus+ (2014 – 2020) Európska komisia zverejnila ďalšiu generáciu programu s názvom „Erasmus“ ako súčasť viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Predchádzajúci program Erasmus+ významne pomohol podporiť vzdelávanie a odbornú prípravu na európskej, štátnej, regionálnej a miestnej úrovni, rozvíjať pocit príslušnosti k EÚ („európsku identitu“ v celej jej rozmanitosti) a podporiť vzájomné porozumenie, demokratické občianstvo, európsku integráciu a sociálnu spravodlivosť, začlenenie do pracovného trhu a následne aj hospodársky rast. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zámerom je, aby sa ďalšia generácia programu s dvojnásobným rozpočtom posilnila a rozšírila oslovením väčšieho počtu cieľových skupín, aby bola inkluzívnejšia, aby sa podporovali malé projekty a aby sa zahrnuli organizácie, ktoré nemajú skúsenosti s prihlasovaním do programu. Aj naďalej sa bude vzťahovať na školy, odborné vzdelávanie a odbornú prípravu, vysokoškolské vzdelávanie a vzdelávanie dospelých vrátane neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a dobrovoľných činností, mládež a šport, ale jednoduchším spôsobom, pričom bude vychádzať z hodnotenia v polovici trvania a konzultácií so zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV poukazuje na to, že kvalitné vzdelávanie, odborná príprava a vzdelávacia mobilita by mali byť dostupné pre všetkých. Zásadný význam má záväzok nového programu Erasmus dosahovať inkluzívnosť a rovnosť ako základné ciele. Štatistiky v súčasnosti ukazujú, že väčšina vysokoškolských študentov, ktorí vycestovali, pochádza z privilegovaného sociálno-ekonomického a akademického rodinného prostredia (2). Dovedna 63 % študentov, ktorí v roku 2016 nevycestovali, označilo nedostatočné granty v rámci programu Erasmus pre vysokoškolských študentov študujúcich v zahraničí a vysoké životné náklady v inej krajine za hlavné prekážky účasti na výmenných programoch Erasmus na univerzitnej úrovni (3). Obmedzená finančná podpora programu prispela k veľkým rozdielom v dostupnosti medzi študentmi z rôzneho sociálno-ekonomického prostredia. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Budúci program Erasmus je nevyhnutný na posilnenie vzájomného porozumenia a pocitu príslušnosti k EÚ, na zlepšenie zručností a kompetencií mladých ľudí, čo im umožní, aby konali ako demokratickí občania a mali lepšie príležitosti na pracovnom trhu. Je to nevyhnutné na podporu inkluzívnosti a spoločných európskych hodnôt, na posilnenie sociálnej integrácie, zlepšenie medzikultúrneho porozumenia a predchádzanie radikalizácii prostredníctvom účasti mladých ľudí na demokratických procesoch za podpory mobility a spolupráce vo vzdelávaní medzi európskymi občanmi, inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy, organizáciami, zainteresovanými stranami a členskými štátmi, pričom toto všetko má rozhodujúci význam pre budúcnosť Únie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV víta cieľ budúceho programu Erasmus poskytnúť mladým európskym občanom ako budúcim prijímateľom vedomosti, zručnosti a kompetencie, ktoré potrebujú na účasť na neprestajne sa meniacom pracovnom trhu, ako aj na riešenie sociálnych, hospodárskych a environmentálnych problémov. To si bude vyžadovať, aby sa vzdelávacie systémy zmodernizovali, sprístupnili a prispôsobili digitálnemu veku, a aby študenti boli lepšie pripravení stať sa demokraticky aktívnymi občanmi a silnými kandidátmi na kvalitné a spravodlivé pracovné miesta. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV očakáva, že v budúcom programe Erasmus sa k vzdelávaniu a odbornej príprave bude pristupovať z komplexného hľadiska, v rámci ktorého hrajú zásadnú úlohu kľúčové kompetencie a základné zručnosti, najmä STEAM (4), popri neprestajnom zvyšovaní úrovne zručností ako súčasti celoživotného vzdelávania. Malo by sa podporiť predovšetkým demokratické občianstvo a spoločné európske hodnoty, aby sa zabezpečil mier, bezpečnosť, sloboda, demokracia, rovnosť, zásada právneho štátu, solidarita a vzájomný rešpekt a aby sa prispelo k otvoreným trhom, udržateľnému rastu a sociálnemu začleneniu a spravodlivosti, pri súčasnom dodržiavaní a obohacovaní pocitu príslušnosti a kultúrnej rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pokiaľ ide o politické ciele, EHSV sa stotožňuje s tým, že nariadenie vychádza z Európskeho piliera sociálnych práv. EHSV je presvedčený, že budúci program Erasmus by mal slúžiť ako nástroj na vykonanie prvej zásady piliera, aby sa zabezpečilo, že kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie budú právami pre všetkých. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV sa takisto stotožňuje s tým, že nariadenie vychádza z Charty základných práv EÚ (5), aby sa zabezpečilo právo na rovnosť a právo na prístup pre všetkých. EHSV požaduje, aby sa v konečnom nariadení naďalej zdôrazňovalo, že pre celý program platí rovnaké zaobchádzanie, spravodlivosť a rodová vyváženosť, ktoré sa jeho prostredníctvom posilňujú. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Napriek tomu, že v novom programe sa jasne zohľadňujú „osoby so zdravotným postihnutím a migranti, ako aj občania Únie, ktorí žijú vo vzdialených oblastiach“, EHSV požaduje, aby sa pri vyčleňovaní rozpočtu zaistilo poskytnutie osobitnej osobnej a finančnej podpory osobám so zdravotným postihnutím v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD) (6). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zvýšená finančná pomoc všetkým mladým ľuďom je potrebná na podporu ich vzdelávacej mobility a poskytnutie väčšieho množstva príležitostí na prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave a podporu začlenenia do spoločnosti, pokiaľ ide o osoby zo sociálno-ekonomicky znevýhodneného prostredia vrátane nových migrantov. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vzhľadom na to, že v Charte základných práv EÚ sa stanovuje spravodlivé zaobchádzanie s každým, nielen s občanmi EÚ, migranti, utečenci a žiadatelia o azyl takisto potrebujú podporu, aby sa im uznala úroveň vzdelania a odbornej prípravy a poskytla ďalšia odborná príprava, čo by im umožnilo začleniť sa do vzdelávacieho systému EÚ a pracovného trhu. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV takisto víta, že budúci program Erasmus bude zameraný na vykonávanie
  Parížskej deklarácie o podpore občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania
   (7), keďže predchádzať extrémizmu a radikalizácii v Európe je dnes dôležitejšie ako kedykoľvek predtým. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV zdôrazňuje význam komplementárnosti programu s politickými cieľmi a činnosťami členských štátov a Únie. Medzi politické ciele, ktoré by sa v rámci programu mali vykonať, patrí európsky vzdelávací priestor, stratégia EÚ pre mládež a budúci strategický rámec pre vzdelávanie a odbornú prípravu so svojimi sektorovými programami, ako aj vysvetlenie spôsobu, akým program podporí členské štáty, sociálnych partnerov a ďalšie zainteresované strany pri dosahovaní ukazovateľov a referenčných hodnôt týchto budúcich stratégií. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV vyzýva na strojnásobenie rozpočtu na program Erasmus, čím by sa preukázal hlbší záväzok k vzdelávacej mobilite a potrebe investovať do sociálnej súdržnosti, európskych hodnôt, integrácie a občianstva. Nový program Erasmus bude musieť pokryť už uvedené doplnkové politické ciele. Tvorcovia politiky musia zabezpečiť, aby výsledkom nebola neprijateľne nízka miera úspešnosti niektorých častí programu, ako sa to stalo v predchádzajúcich programoch. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa domnieva, že budúci program Erasmus musí dopĺňať ďalšie fondy a programy Únie, najmä budúci Európsky sociálny fond Plus (ESF+). EHSV by zároveň chcel zdôrazniť, že vnútroštátne rozpočty na vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport musia byť udržateľné a že rozpočet na program Erasmus sa nesmie použiť na zaplnenie nedostatku investícií, ktoré s nimi súvisia. Proces európskeho semestra by mal aj naďalej hrať aktívnu úlohu, aby sa zabezpečili spravodlivé a udržateľné vnútroštátne investície do vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV zdôrazňuje, aké je dôležité, aby sa rozpočtom budúceho programu Erasmus podporila spolupráca medzi členskými štátmi na zlepšovaní ich systémov vzdelávania a odbornej prípravy v súlade s demokraticky dohodnutými politickými cieľmi a činnosťami, o ktorých diskutovali a na ktorých sa dohodli Rada a Európsky parlament pri konzultácii so sociálnymi partnermi a s EHSV. Vyšší rozpočet by mala sprevádzať väčšia flexibilita a zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni. Týka sa to cieľov súvisiacich s obsahom, ako aj akýchkoľvek zmien programu, ktoré sa vykonali, aby sa zosúladil s aktuálnym a budúcim politickým a sociálno-ekonomickým vývojom v Európe. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV sa stotožňuje s tým, že návrhom Komisie sa umožní, aby sa do programu zapojili tretie krajiny, čo vníma ako príležitosť na ďalšiu internacionalizáciu a ako spôsob posilnenia spolupráce medzi rôznymi vzdelávacími inštitúciami, ako aj mládežníckymi a športovými organizáciami na celom svete, keďže sa tým poskytne viac príležitostí na štúdium a odbornú prípravu v Európe mladým ľuďom v partnerských krajinách a naopak. Jednoduchší prístup a dostatočná administratívna, finančná a sociálna podpora pre týchto účastníkov sú potrebné na to, aby sa európskemu vzdelávaniu zabezpečilo miesto na globálnej vzdelávacej scéne. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV oceňuje väčšiu relevantnosť, ktorá sa pripisuje nástrojom na virtuálnu spoluprácu, a súhlasí s tým, že možnosti, ako je zmiešaná mobilita, ako sa to zdôrazňuje aj v návrhu, sú skvelým spôsobom na zjednodušenie prístupu skupinám, ktoré čelia konkrétnym prekážkam fyzickej mobility, ako sú skupiny žijúce vo vzdialených regiónoch, neformálni opatrovatelia či osoby so zdravotným postihnutím. Tieto nástroje majú potenciál zintenzívniť nadnárodnú spoluprácu a komunikáciu a pomôcť pripraviť a viesť budúcich účastníkov. EHSV však zdôrazňuje, že virtuálne nástroje by nemali nahradiť fyzické skúsenosti a musia tieto skúsenosti aj naďalej dopĺňať. Prioritou musí byť investovanie do kvalitnej fyzickej mobility. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV odporúča, aby sa v návrhu poukazovalo na byrokratické prekážky, ktoré by mohli vzniknúť, keď sa skupiny študentov rôznych národností a statusov chcú zúčastniť na iniciatíve mobility, najmä ak cieľová krajina nepatrí do EÚ (napr. rôzne vízové požiadavky alebo obmedzenia prístupu pre rôzne národnosti). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV je presvedčený, že názov programu má kľúčový význam a že je potrebné zabezpečiť, aby široká verejnosť jasne chápala, čo program podporuje a že sa vzťahuje na všetky etapy vzdelávania a formy učenia, nielen na vysokoškolské vzdelávanie, keďže polovica finančných prostriedkov vyčlenená na program Erasmus smeruje na propagáciu vzdelávania a odbornej prípravy, vzdelávania dospelých a podporu mládežníckych a športových organizácií, čím sa mladým ľuďom a zamestnancom umožňuje stráviť určitý čas v zahraničí. Keď však teraz z názvu zmizne znak „+“ (ktorý symbolizuje, že všetky programy patria pod rovnaký názov), hrozí, že program „stratí“ účastníkov, ktorí nepôsobia v sektore vysokoškolského vzdelávania. EHSV preto navrhuje zachovať názov Erasmus+. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV súhlasí so zvýšeným počtom cieľov v oblasti vzdelávania dospelých a ďalšieho odborného vzdelávania a odbornej prípravy (CVET) a požaduje, aby sa širší rozsah pôsobnosti odzrkadlil pri prideľovaní finančných prostriedkov. EHSV poukazuje na to, že vzdelávanie dospelých je zacielené aj na sociálno-ekonomicky znevýhodnené osoby vrátane utečencov. EHSV sa preto obáva, že na vzdelávanie dospelých a podporu dospelých s nízkou kvalifikáciou bude znova vyčlenené najmenšie percento z rozpočtu. EHSV pochybuje, že táto suma spolu s rozpočtom budúceho ESF+ budú postačovať na podporu 70 miliónov dospelých s nízkou kvalifikáciou, ktorí sa potrebujú začleniť do pracovného trhu, udržať si pracovné miesta a dostať podporu pri prechode z jedného pracovného miesta na druhé. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Napriek tomu, že EHSV oceňuje vynaložené úsilie o zvýšenie rozpočtu na odborné vzdelávanie a prípravu, treba poznamenať, že neboli naplánované žiadne konkrétne opatrenia na poskytnutie kvalitnejšieho, atraktívneho, dostupného a inkluzívneho vzdelávania a odbornej prípravy. Zároveň treba zlepšiť mobilitu študentov a učňov v rámci odborného vzdelávania a prípravy (pre pobyt v zahraničí sa počas svojej odbornej prípravy v súčasnosti rozhodne iba 1 % európskych učňov – cieľ na rok 2020 je 6 % (8)) v súlade s návrhom odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (EFQEA) (9), Európskym systémom kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET) a európskym referenčným rámcom zabezpečenia kvality odborného vzdelávania a prípravy (EQAVET). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV by rád videl, ako sa „prístup k celoživotnému vzdelávaniu“ zavedie do praxe, a je presvedčený, že by sa mal klásť väčší dôraz na medziodvetvovú spoluprácu (KA2) s dostatočným rozpočtom na vykonávanie rozsiahlych politických projektov vzhľadom na ich veľký potenciál tak na celoštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ, ako sa to uvádza v informačnej správe EHSV o programe Erasmus+ (10). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV tiež víta navýšenie rozpočtu na zamestnancov, najmä na mobilitu učiteľov a školiteľov, aby sa podporil ich počiatočný a kontinuálny profesijný rozvoj. Mobilita učiteľov, školiteľov a ostatných (vzdelávacích) pracovníkov má zásadný význam pre zlepšenie kvality vzdelávania a odbornej prípravy. Podporuje tiež nevyhnutnú medzinárodnú spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami a ostatnými organizáciami, ako aj ich internacionalizáciu. EHSV je presvedčený, že návrhom by sa mohla poskytnúť ďalšia podpora učiteľom, školiteľom, ostatným (vzdelávacím) pracovníkom, univerzitným profesorom a výskumným pracovníkom, ktorí potrebujú, aby ich na pracovnom mieste niekto nahradil počas obdobia mobility. Mali by byť podporovaní vo výučbe jazykov a ich voľno z dôvodu mobility by sa malo považovať za súčasť ich práce a uznaného kontinuálneho osobného a profesijného rozvoja. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV je presvedčený, že budúci program Erasmus musia šíriť a propagovať služby profesijného poradenstva v inštitúciách vzdelávania a odbornej prípravy, služby zamestnanosti a musí sa viac zapojiť do mediálnych kampaní s cieľom osloviť širšie cieľové skupiny. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV navrhuje, aby sa v nariadení uviedol význam prepájania prideľovaných prostriedkov a konkrétnych grantov s presnými postupmi posudzovania kvality a s opisovaním výsledkov vzdelávania. V návrhu by sa okrem toho mal klásť osobitný dôraz na potvrdzovanie a uznávanie vzdelávania a odbornej prípravy v zahraničí a cez internet. Návrh by preto mal odkazovať na odporúčanie Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (11), EFQEA (12), bolonský proces a jeho základné hodnoty a národné kreditné systémy, európske nástroje, ako sú európsky kvalifikačný rámec (EKR), Európsky register zabezpečenia kvality vysokoškolského vzdelávania (EQAR), ECVET a EQAVET. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Program Erasmus je nevyhnutným prvkom pri podpore úsilia a dennej práce mládežníckych organizácií, najmä podpore neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa, ako aj rozvoja práce s mládežou. Mal by sa teda privítať návrh, aby sa kapitola o mládeži zachovala v budúcom programe ako samostatná časť. Na oslovenie väčšieho počtu mladých ľudí a najmä tých, ktorí majú menej príležitostí, sú činnosti, ktoré patria do kapitoly o mládeži, nevyhnutné na pomoc pri dosahovaní týchto cieľov. Podľa priebežného hodnotenia súčasného programu boli činnosti, ktoré patria do kapitoly o mládeži a vzťahujú sa na inkluzívne a neformálne prístupy k vzdelávaniu, najúspešnejšie pri oslovovaní mladých ľudí s menším počtom príležitostí. To by sa malo zohľadniť pri prideľovania finančných prostriedkov pre rôzne kapitoly. Kapitola o mládeži by preto mala mať prístup k lepšiemu financovaniu. Mali by sa tiež zvážiť granty na veľké európske mládežnícke podujatia (uprednostňovaním skôr „grantu na podujatie“ než „grantov na obyvateľa“ na takéto podujatia), keďže by to výrazne zvýšilo počet mladých ľudí, ku ktorým sa program Erasmus+ dostane. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Európska dobrovoľnícka služba (EDS), ktorá je dôležitou súčasťou predchádzajúceho programu Erasmus+, bola teraz odstránená. Keďže tieto činnosti majú teraz patriť do pôsobnosti Európskeho zboru solidarity, a nie do programu Erasmus+, prepojenia medzi týmito dvoma programami by sa mali hlbšie rozvinúť a objasniť. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | EHSV znepokojuje nedostatok vzdelávacích prvkov v rámci iniciatívy DiscoverEU. Jadro programu Erasmus+ tvorí mobilita a obsahuje silný vzdelávací prvok. Ak tento prvok chýba, potom táto iniciatíva nepatrí do programu Erasmus+. Okrem toho by sa malo oceniť, že sa mladí ľudia podporujú pri spoznávaní európskeho kontinentu, a to vzhľadom na pridanú hodnotu, ktorú to predstavuje v súvislosti s učením o rôznych krajinách, národoch, jazykoch, kultúrach atď. DiscoverEU vzbudzuje dojem, že ide o iniciatívu, z ktorej profitujú predovšetkým privilegovaní mladí ľudia. Uhrádzajú sa v rámci nej iba cestovné náklady, a preto sú vylúčení znevýhodnení mladí ľudia, ktorí si nemôžu dovoliť cestovať. Navyše bude potrebné podrobnejšie vysvetliť úlohu mládežníckych organizácií pri vykonávaní tejto činnosti. Ak má byť táto iniciatíva naozaj zmysluplná a hodnotná, musí obsahovať vzdelávací prvok a skutočne zahŕňať všetkých mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Obzvlášť potrebné je zjednodušiť a racionalizovať prihlasovanie na projekty v rámci budúceho programu Erasmus. Podľa informačnej správy EHSV o hodnotení programu Erasmus+ v polovici trvania (13) a prieskumu sociálnych partnerov (14) sa v rámci programu nedostatočne začleňovali všetky veľkosti a typy organizácií zo všetkých geografických oblastí a regiónov EÚ. EHSV preto víta dobrý zámer návrhu poskytovať malé granty na podporu osôb, ktoré nemajú skúsenosti s prihlasovaním do programu. Zjednodušením by sa však malo zabezpečiť, aby sa predišlo zlému riadeniu. EHSV preto víta, že sa v návrhu zdôrazňuje význam nezávislého audítorského subjektu pri posudzovaní výkonnosti národných agentúr. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Pokiaľ ide o kapitolu o mládeži, navrhované pojmy „veľké“ verzus „malé“ organizácie nezodpovedajú skutočnej situácii príjemcov. Namiesto toho EHSV odporúča uprednostniť v programe „dobrovoľníkmi vedené“ činnosti a organizácie, v ktorých mladí ľudia zohrávajú kľúčovú úlohu pri vedení svojho vlastného vzdelávacieho rozvoja. Taktiež by sa malo umožniť miestnym mládežníckym skupinám zaregistrovať sa ako príjemcovia – ako nezávislé skupiny –, a to bez ohľadu na vnútroštátny právny subjekt. Miestne mládežnícke skupiny by mali dostať potrebné poradenstvo od svojich príslušných vnútroštátnych agentúr. To by umožnilo nasmerovať financovanie do iniciatív samotných mladých ľudí a znížilo riziko, že by veľká časť prostriedkov išla do rúk profesionálnych prevádzkovateľov, čo sa žiaľ stalo v rámci súčasného programu a čo EHSV kritizoval počas konzultácií o preskúmaní v polovici obdobia. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Šírenie a udržateľnosť projektov sú tiež veľmi dôležité. Návrhom by sa malo podporiť primerané šírenie výsledkov projektu, pokračovanie projektov, ktoré sa ukázali ako vynikajúce, a koordinované šírenie výsledkov projektov na úrovni EÚ a v celej EÚ. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Granty na prevádzku v rovnakej výške by sa mali poskytovať obidvom sektorom formálneho i neformálneho vzdelávania. Posilnila by sa tým doplnkovosť a postavenie neformálneho vzdelávania s cieľom zaistiť vysokokvalitné a príťažlivé programy. Okrem toho grant na prevádzku by mal byť primeraný dosiahnutému vplyvu v súvislosti s prioritami programu a tiež prevádzkovým nákladom európskych platforiem. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | EHSV sa okrem toho domnieva, že budúci program by mal umožniť, aby sa projekty na európskej úrovni mohli prihlasovať radšej prostredníctvom centralizovanej štruktúry, než cez vnútroštátne agentúry. Tým by sa zabezpečil väčší prístup európskym sieťam a organizáciám a tiež by sa zabránilo duplicitnému financovaniu paralelných projektov. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Keďže rozpočet programu je založený na finančnom príspevku občanov EÚ, EHSV zdôrazňuje význam demokratického riadenia budúceho programu a zdôrazňuje, že je absolútne potrebné, aby všetky príslušné zainteresované strany a sociálni partneri na európskej úrovni mali trvalé zastúpenie v štruktúre stáleho riadiaceho výboru programu, a nie iba „status pozorovateľa ad hoc“. |
| --- | --- |

4.23.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie Kľúčové kompetencie sú definované ako: gramotnosť a jazyky; matematika, veda a inžinierstvo; digitálna kompetencia; osobná a sociálna kompetencia a schopnosť učiť sa; občianska kompetencia; podnikateľská kompetencia; a kompetencia v oblasti kultúrneho povedomia a prejavu. Patrí sem aj komplexný súbor hodnôt, zručností a prístupov v záujme primeranej účasti v demokratických spoločnostiach.

1

(2)  V štúdii o vplyve programu Erasmus (2014) sa uvádza, že takmer dve tretiny študentov mali aspoň jedného rodiča, ktorý pracoval ako riadiaci, odborný alebo technický pracovník.

2

štúdii o vplyve programu Erasmus

(3)  What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase? Intelligence brief No. 02 (2016) http://www.eurostudent.eu/download_files/documents/EV_IB_mobility_obstacles.pdf.

3

What are the obstacles to student mobility during the decision and planning phase?

(4)  Veda, technológia, inžinierstvo, umenie a matematika (STEAM, skratka z anglického jazyka).

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/charter/pdf/text_en.pdf.

5

(6)  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities.html.

6

(7)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/news/2015/documents/citizenship-education-declaration_en.pdf.

7

(8)  http://www.institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/extendingerasmus-fernandesbertoncini-june2017.pdf?pdf=ok.

8

(9)  http://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/.

9

(10)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation.

10

(11)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:32012H1222(01)&from=SK.

11

(12)  http://www.consilium.europa.eu/sk/press/press-releases/2018/03/15/quality-and-effective-apprenticeships-council-adopts-european-framework/.

12

(13)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/information-reports/erasmus-mid-term-evaluation.

13

(14)  ETUC – ETUCE – CEEP – EFEE: Investovanie do vzdelania, 2017 https://www.etuc.org/sites/default/files/publication/files/investment_in_education_and_training_-etuc_-ceep.pdf.

14

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/201

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Európsky zbor solidarity a zrušujú [nariadenie o Európskom zbore solidarity] a nariadenie (EÚ) č. 375/2014

[COM(2018) 440 final — 2018/0230 (COD)]

(2019/C 62/33)

| Spravodajca: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |

Spravodajca:

Michael McLOUGHLIN

| Konzultácia | Európsky parlament, 2. 7. 2018
  Rada Európskej únie, 10. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 165 ods. 4, článok 166 ods. 4, článok 214 ods. 5 a článok 294 ZFEÚ |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v sekcii | 26. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 184/1/3... |

Konzultácia

Európsky parlament, 2. 7. 2018

Rada Európskej únie, 10. 7. 2018

Právny základ

článok 165 ods. 4, článok 166 ods. 4, článok 214 ods. 5 a článok 294 ZFEÚ

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v sekcii

26. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

184/1/3...

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta odhodlanie obnoviť Európsky zbor solidarity (ESC) so zvýšeným rozpočtom a zameraním na väčšiu účasť. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor oceňuje úplný a nový právny základ pre ESC, osobitný rozpočet a zlúčenie s iniciatívou dobrovoľníci pomoci EÚ (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Pre oblasť dobrovoľníckej činnosti je potrebná nová komplexná politika EÚ, ktorá sa bude zaoberať všetkými relevantnými otázkami a zabezpečovať interakciu s členskými štátmi nad rámec koncepcie Európskeho zboru solidarity. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor víta rozdelenie rozpočtu, v ktorom sa uprednostňuje dobrovoľnícka zložka a takisto by ocenil, keby sa na ňu aj naďalej kládol dôraz. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EÚ bude v budúcnosti musieť vypracovať dva nezávislé podporné programy – jeden pre mládež a jeden pre dobrovoľníctvo –, pričom treba akceptovať, že dôjde k určitému prekrývaniu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby priority zahraničnej politiky EÚ, najmä tie, ktoré sú tvrdšie presadzované, nemali vplyv na ESC po jeho zlúčení s iniciatívou dobrovoľníci pomoci EÚ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Je potrebné včas predkladať spoľahlivé štatistiky, ktoré sa týkajú okrem iného dôsledkov akcií v rámci ESC na miestnu úroveň a ktoré by pomohli pri hodnotení a prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa ESC. Treba ich zverejniť aj v prípade, ak budú nepriaznivé. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Na zložku týkajúcu sa zamestnania sa musia vzťahovať prísne právne predpisy, pričom ju treba pravidelne preskúmavať s cieľom zabezpečiť splnenie záväzkov, ktoré boli v tejto súvislosti prijaté. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V súlade s prístupom zameraným na celoživotné vzdelávanie by pre ESC nemali existovať žiadne vekové obmedzenia, keďže má ísť o podporu dobrovoľníckej činnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Výbor opakuje svoj postoj, že ESC by sa mal obmedzovať na neziskový sektor a túto hodnotu treba zachovať bez ohľadu na to, kto realizuje projekty. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Je potrebné uľahčiť a uprednostňovať výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa dobrovoľníckej práce a zapojiť do toho členské štáty EÚ s cieľom zhromaždiť všetky relevantné informácie a uľahčiť ďalší rozvoj politiky v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Národným agentúram by sa mala poskytnúť väčšia pomoc pri riešení otázok v rámci zložky týkajúcej sa zamestnanosti a trhu práce. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pri monitorovaní ESC by sa mali využívať hlavné dokumenty týkajúce sa zabezpečenia spravodlivého zaobchádzania so stážistami a učňami a ďalšie opatrenia uvedené v tejto správe a malo by sa o nich informovať. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Je nutné centrálne zapojiť hlavné platformy občianskej spoločnosti v tejto oblasti (Európske fórum mládeže a Európske dobrovoľnícke centrum) do riadenia ESC a dohľadu nad ním. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Výbor víta zjednodušenie a zefektívnenie programu. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EÚ musí prejaviť ochotu investovať do iných foriem a druhov dobrovoľníctva mimo ESC. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Európska komisia navrhuje vyčleniť pre Európsky zbor solidarity (ESC) na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027 celkový rozpočet vo výške 1,26 miliardy EUR v súčasných cenách. To by umožnilo, aby sa v rokoch 2021 – 2027 zapojilo približne 350 000 mladých ľudí okrem 100 000 účastníkov, ktorých chce Komisia podporovať do konca roku 2020. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Keďže existuje potenciál na ďalší rozvoj solidarity s obeťami kríz a katastrof v krajinách mimo EÚ, v tomto návrhu sa stanovuje také rozšírenie pôsobnosti Európskeho zboru solidarity, aby zahŕňal podporu operácií humanitárnej pomoci v krajinách mimo EÚ vrátane tých, ktoré susedia s najvzdialenejšími regiónmi EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Zámerom Európskeho zboru solidarity je posilniť účasť mladých ľudí a organizácií na dostupných a vysokokvalitných činnostiach v oblasti solidarity. Má byť prostriedkom na posilnenie súdržnosti, solidarity a demokracie v Európe a vo svete a na riešenie spoločenských a humanitárnych výziev na mieste s osobitným dôrazom na podporu sociálneho začlenenia. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ESC umožní účastníkom, aby si upevnili a dokázali svoje zručnosti a uľahčí ich zapojenie do trhu práce. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Program má ponúkať činnosti, ktoré možno vykonávať v krajine, ktorá nie je krajinou trvalého pobytu účastníkov (cezhraničné činnosti a dobrovoľnícke činnosti na podporu humanitárnej pomoci), a činnosti, ktoré možno vykonávať v krajine ich trvalého pobytu (v rámci krajiny). Program sa bude vykonávať v rámci týchto dvoch zložiek akcií:






  — | zložka 1: účasť mladých ľudí na solidárnych činnostiach zameraných na riešenie spoločenských výziev: akcie majú prispieť najmä k posilňovaniu súdržnosti, solidarity a demokracie v EÚ a mimo nej a zároveň reagovať na spoločenské výzvy, predovšetkým v snahe podporiť sociálne začlenenie; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

zložka 1: účasť mladých ľudí na solidárnych činnostiach zameraných na riešenie spoločenských výziev: akcie majú prispieť najmä k posilňovaniu súdržnosti, solidarity a demokracie v EÚ a mimo nej a zároveň reagovať na spoločenské výzvy, predovšetkým v snahe podporiť sociálne začlenenie;

| — | zložka 2: Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc: tieto akcie majú prispieť najmä k poskytovaniu humanitárnej pomoci vychádzajúcej z potrieb, ktorá je zameraná na ochranu života, predchádzanie ľudskému utrpeniu a jeho zmierňovanie a zachovanie ľudskej dôstojnosti a k posilňovaniu kapacity a odolnosti zraniteľných komunít alebo komunít zasiahnutých katastrofou. |
| --- | --- |

—

zložka 2: Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc: tieto akcie majú prispieť najmä k poskytovaniu humanitárnej pomoci vychádzajúcej z potrieb, ktorá je zameraná na ochranu života, predchádzanie ľudskému utrpeniu a jeho zmierňovanie a zachovanie ľudskej dôstojnosti a k posilňovaniu kapacity a odolnosti zraniteľných komunít alebo komunít zasiahnutých katastrofou.

| 2.6. | O finančné prostriedky z Európskeho zboru solidarity môže požiadať každý verejný alebo súkromný subjekt so sídlom v účastníckej krajine, ako aj medzinárodné organizácie. Udelenie značky kvality účastníckej organizácii je nevyhnutnou podmienkou na čerpanie finančných prostriedkov z Európskeho zboru solidarity alebo vykonávanie akýchkoľvek opatrení financovaných z vlastných zdrojov. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu toho, aby činnosti podporované Európskym zborom solidarity boli prístupné všetkým mladým ľuďom, a najmä najviac znevýhodneným. Mali by sa zaviesť osobitné opatrenia s cieľom podporovať sociálne začleňovanie a účasť znevýhodnených mladých ľudí, ako aj zohľadňovať obmedzenia vyplývajúce z odľahlosti mnohých vidieckych oblastí a najvzdialenejších regiónov Únie a zámorských krajín a území. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta odhodlanie týkajúce sa obnovenia ESC so zvýšeným rozpočtom a zameraním na účasť. Výbor sa však domnieva, že ešte stále existujú problémy, ktoré treba riešiť, pričom mnohé z nich boli spomenuté v predchádzajúcom stanovisku (2) na túto tému. Takisto existujú niektoré okolnosti a možné problémy, ktoré sa týkajú zlúčenia s iniciatívou dobrovoľníci pomoci EÚ a ktoré zahŕňajú rozšírenie dobrovoľníckej zložky aj na susedné krajiny, predvstupové krajiny a najvzdialenejšie regióny Európskej únie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Toto stanovisko sa zameriava predovšetkým na aspekty, ktoré sú v predloženom návrhu nové. V najnovšom oznámení sa pre ESC stanovuje úplný a nový právny základ, osobitný rozpočet a efektívne zlúčenie s iniciatívou dobrovoľníci pomoci EÚ. Na základe predložených návrhov sa Európsky zbor solidarity stane jedným subjektom na rozdiel od doterajšieho súboru ôsmich rozličných subjektov, čo výbor víta. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | V predchádzajúcich stanoviskách venovaných ESC (3) výbor predložil viacero požiadaviek, ktoré považuje aj naďalej za aktuálne. Keďže v prípade mnohých z nich sa neprijali žiadne opatrenia, niektoré treba zopakovať a ďalšie si vyžadujú zavedenie systémov a štruktúr na ochranu pred výsledkami, ktorých sa výbor v minulosti obával. Niektoré z týchto požiadaviek sa týkajú:






  — | zaistenia kontroly kvality pre účastníkov, ktorí vstupujú do ESC, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

zaistenia kontroly kvality pre účastníkov, ktorí vstupujú do ESC,

| — | zaistenia kontroly kvality pre projekty a ľudí v miestnych spoločenstvách, |
| --- | --- |

—

zaistenia kontroly kvality pre projekty a ľudí v miestnych spoločenstvách,

| — | úlohy online zdrojov pri podpore dobrovoľníkov, |
| --- | --- |

—

úlohy online zdrojov pri podpore dobrovoľníkov,

| — | otázky „nových finančných prostriedkov“, |
| --- | --- |

—

otázky „nových finančných prostriedkov“,

| — | úlohy iných než neziskových organizácií, |
| --- | --- |

—

úlohy iných než neziskových organizácií,

| — | vymedzenia dobrovoľníctva, |
| --- | --- |

—

vymedzenia dobrovoľníctva,

| — | úlohy mládežníckych organizácií, |
| --- | --- |

—

úlohy mládežníckych organizácií,

| — | potreby podporiť účastníkov pri ich príprave na zapojenie do ESC, |
| --- | --- |

—

potreby podporiť účastníkov pri ich príprave na zapojenie do ESC,

| — | podpory a nadväzných opatrení, ktoré pomôžu zaistiť zvýšenie pravdepodobnosti toho, že angažovanosť v ESC povedie k celoživotnej dobrovoľníckej činnosti a iným činnostiam vyjadrujúcim solidaritu. |
| --- | --- |

—

podpory a nadväzných opatrení, ktoré pomôžu zaistiť zvýšenie pravdepodobnosti toho, že angažovanosť v ESC povedie k celoživotnej dobrovoľníckej činnosti a iným činnostiam vyjadrujúcim solidaritu.

| 3.4. | Výbor považuje za dôležité, aby boli príslušné platformy organizácií občianskej spoločnosti ako napríklad Európske fórum mládeže a Európske dobrovoľnícke centrum formálne zahrnuté do monitorovacieho orgánu ESC s cieľom zaistiť, že bude vypočutý hlas občianskej spoločnosti a spätná väzba od miestnej úrovne a užívateľov programu bude súčasťou riadenia programu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Je dôležité preskúmať zlúčenie s iniciatívou dobrovoľníci pomoci EÚ. Ide o úplne odlišný druh činnosti. Hoci by sa dalo obšírne argumentovať v prospech zjednodušenia a zefektívnenia procesu, ide o odlišné a špecifické aspekty týkajúce sa rozvojových otázok, ktoré súvisia s oblasťou kultúry, právomocami a typom projektov. V návrhu sa uznáva tento problém. Je dôležité neurýchľovať to len z dôvodu administratívneho zjednodušenia. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Iniciatíva dobrovoľníci pomoci EÚ je relatívne malý program, ktorý sa však netýka len mladých ľudí, no návrh sa o tom nezmieňuje. Ako vyplynulo z externého hodnotenia iniciatívy dobrovoľníci pomoci EÚ, ide o iniciatívu opierajúcu sa o európsku normu riadenia dobrovoľníkov, takže takéto znalosti alebo systémy by sa v rámci ESC mali zachovať. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Treba analyzovať údaje z portálu ESC (4) s cieľom začať skúmať vplyv jeho uvedenia do prevádzky ešte v ranej fáze. Kľúčový význam budú mať systémy hodnotenia a spätnej väzby. Okrem nich treba zaistiť formálne systémy dodržiavania právnych predpisov, ako je prístup k európskemu ombudsmanovi, a to tak pre účastníkov, ako aj pre iné zainteresované strany. |
| --- | --- |

3.7.

3.8.   Podpora dobrovoľnej činnosti

| 3.8.1. | Podpora dobrovoľníckych činností môže mať mnoho podôb a za mnohé z nich budú aj naďalej zodpovedné členské štáty. Komisia poukazuje na to, že Európsky zbor solidarity je len jedným z programov a aspektov. Začal však byť vnímaný ako hlavné opatrenie, s ktorým je spojený veľký politický kapitál. Tým by sa mohol oslabovať potenciál pre cielenejší prístup k podpore dobrovoľníckej činnosti. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Samozrejme vládnu obavy, že ESC môže odlákať ľudí z iných foriem dobrovoľníctva. Hoci výbor víta podporu organizácií občianskej spoločnosti, môže byť tiež atraktívnejšie uprednostniť organizáciu občianskej spoločnosti pred orgánom verejnej správy alebo individuálnou dobrovoľníckou činnosťou, prípadne dať prednosť nadnárodnej dobrovoľníckej činnosti pred miestnou. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Dobrovoľnícka práca je veľmi všestranný pojem. Môže byť časovo mimoriadne obmedzená alebo pomerne rozsiahla. Môže zahŕňať rôzne stupne altruizmu, nadšenia a predovšetkým rôzne veľa času. Dobrovoľnícka činnosť je nesporne verejným statkom a súčasne môže slúžiť kľúčovým sociálnym a hospodárskym záujmom, pokiaľ ide o to, aby sa zmiernil tlak na štát a zaistilo, že hlavné úlohy budú často vykonané v rámci výrazne miestne koncepcie. Dobrovoľnícku činnosť musí štát podporovať rovnako ako to robí EÚ. Hoci je ESC jediným programom, jeho zameranie na efektívnu dobrovoľnícku činnosť vykonávanú na plný úväzok v nadnárodnom kontexte zdôrazňuje tento prístup. Je preto možné, že ostatným druhom dobrovoľníctva sa nevenuje rovnaká pozornosť, a to ani pri najlepšej vôli. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | Verejná podpora dobrovoľníckej činnosti musí byť rozmanitá, musí zahŕňať svet práce, flexibilné opatrenia sociálneho zabezpečenia, osvedčovanie, prístup verejných orgánov v oblasti zdravotnej starostlivosti a vzdelávania, v prípade potreby otázku kompenzácie, odbornú prípravu a mnoho ďalších bodov. EÚ musí vyslať zásadný signál, že všetky tieto otázky sú zahrnuté, a hoci nemusí mať právomoci vo všetkých oblastiach, musí pri financovaní opatrne pristupovať k uprednostňovaniu jednej formy na úkor druhej. Pre oblasť dobrovoľníckej činnosti je potrebná rozsiahla a komplexná politika, nielen jeden program bez ohľadu na to, aký je vítaný alebo dobre financovaný. |
| --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | Dokonca aj po predložení nových návrhov a po určitom počiatočnom rozbehnutí stále pretrvávajú niektoré všeobecné otázky o opodstatnenosti a cieľoch programu. Je potrebné stanoviť na najvyššej úrovni, či je Európsky zbor solidarity dobrovoľnícky program alebo podpora rozvoja mladých ľudí. Vytýčenie obidvoch cieľov môže spôsobovať ťažkosti. |
| --- | --- |

3.8.5.

| 3.8.6. | Možno by bolo lepšie oddeliť logickú odôvodnenosť a opodstatnenosť podpory dobrovoľníckej činnosti, ktorá môže mať rôzne podoby, od programov pre mladých ľudí, ktoré môžu byť podporované v rámci stratégie pre mládež. Ich zmiešavanie alebo prekrývanie by malo byť otázkou koncepcie a zásad, a nie histórie a dostupného financovania. Do budúcnosti by bolo zrejme vhodnejšie mať samostatné programy na podporu mladých ľudí a dobrovoľníckej činnosti, aj keď by došlo k určitému prekrývaniu. Toto by bol pravdepodobne prístup, ak by sa napríklad začínalo „od nuly“. |
| --- | --- |

3.8.6.

| 3.8.7. | Pre ESC bol stanovený značný počet cieľov. Treba si neustále klásť otázku, v čom je opodstatnenosť programu a ako to najlepším spôsobom naplniť. Výbor sa vo všeobecnosti nazdáva, že ESC by mal byť určený výlučne pre neziskové organizácie. To môže zahŕňať partnerstvá so ziskovými organizáciami, ale činnosť by mala byť jednoznačne vykonávaná neziskovými organizáciami a prípadne by ju mala upravovať právne vymáhateľná dohoda. |
| --- | --- |

3.8.7.

3.9.   Zložka týkajúca sa zamestnania

| 3.9.1. | Zložke ESC, ktorá sa týka zamestnania, sa venuje veľká pozornosť. Domnievame sa, že si vyžaduje mimoriadne prísne právne predpisy a určite by ju mali ponúkať len neziskové organizácie. Zdá sa, že by si vyžadovalo veľa práce a úsilia, aby sa vytvorila len pre veľmi malý počet miest a treba ju neustále prehodnocovať. Ani pri najlepšej vôli nemožno očakávať, že národné agentúry (rovnaké ako pre program Erasmus+) budú mať dostatočné znalosti o pracovnoprávnych otázkach a otázkach týkajúcich sa trhu práce. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Ak má byť zložka týkajúca sa zamestnania aj naďalej súčasťou programu, musí byť v súlade s najprísnejšími normami v danej oblasti. Tu má stále význam široké spektrum noriem a externých dokumentov týkajúcich sa dobrovoľníckej činnosti, práce a mladých ľudí, ktoré výbor aj naďalej podporuje a odporúča ich Komisii, výkonnej agentúre a týmto národným agentúram:






  a) | Politický program pre dobrovoľníctvo v Európe (5) |
| --- | --- | --- |

3.9.2.

a)

Politický program pre dobrovoľníctvo v Európe (5)

| b) | Európska charta práv a zodpovedností dobrovoľníkov, ktorú vypracovalo Európske fórum mládeže (6) |
| --- | --- |

b)

Európska charta práv a zodpovedností dobrovoľníkov, ktorú vypracovalo Európske fórum mládeže (6)

| c) | Európska charta kvality stáží a učňovskej prípravy, ktorú vypracovalo Európske fórum mládeže (7) |
| --- | --- |

c)

Európska charta kvality stáží a učňovskej prípravy, ktorú vypracovalo Európske fórum mládeže (7)

| d) | Rozhodnutie predsedníctva Európskeho parlamentu o neplatených stážach (8) |
| --- | --- |

d)

Rozhodnutie predsedníctva Európskeho parlamentu o neplatených stážach (8)

3.10.   Program pre mládež?

| 3.10.1. | Výbor v plnej miere súhlasí s tým, že sa pochopiteľne kladie veľký dôraz na skúsenosti, dobré životné podmienky a rozvoj mladých účastníkov. Takisto treba klásť rovnaký dôraz na kvalitu opatrení, či plnia svoje ciele a spĺňajú príslušné očakávania a normy v ich daných oblastiach. Neexistuje žiaden kompromis medzi kvalitou projektov a kvalitou výsledkov pre účastníkov, pretože sú rovnako dôležité. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Hoci dobrovoľníctvo mladých ľudí je v súčasnosti špecifickým cieľom a prioritou, možno tiež nastal čas začať v kontexte celoživotného vzdelávania diskusiu o tom, či by mala byť stanovená nejaká veková hranica pre ESC a súvisiace činnosti. Mnoho ľudí v celej spoločnosti má čo ponúknuť a takisto sa môže niečo naučiť. Rovnako dôležitá je aj solidarita medzi generáciami. |
| --- | --- |

3.10.2.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Nie je jasné, či sú údaje o doterajšom pokroku postačujúce na prijímanie ďalších rozhodnutí o konsolidácii a zlučovaní s novými oblasťami. Európska dobrovoľnícka služba (EDS) (9) mala jasné odôvodnenie ako program pre mládež. Výbor nie je presvedčení o tom, že by sa uskutočnilo dostatočné posúdenie vplyvu v súvislosti s EDS ešte predtým, než sa zriadil ESC. Hoci veľká časť EDS je momentálne súčasťou ESC, môžu existovať obavy, že za týmto procesom stáli dostupné rozpočtové prostriedky, a nie vízia pre dobrovoľnícku činnosť. Takisto nie je jasná miera zapojenia mladých ľudí do rozhodovania o tejto zmene. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Zlúčenie programov EÚ pre humanitárnu pomoc a dobrovoľnícku činnosť musí mať jasné a explicitné odôvodnenie. V niektorých vonkajších politikách EÚ sa v čoraz väčšej miere kladie dôraz na bezpečnosť, na čo mala vplyv aj utečenecká kríza. Môže to prispieť aj k zmene povahy ESC, ak sa použije ako súčasť vonkajšej činnosti EÚ. Týmto zlúčením sa pre humanitárny rozmer zavádza aj vekové obmedzenie, ktoré v minulosti neexistovalo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ciele novej stratégia EÚ pre mládež (10) týkajúce sa zvýšenia miery zapojenia do dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch mimo zapojenia do ESC by mohli byť v návrhu vyjadrené dôraznejšie. Zdá sa, že stratégia EÚ pre mládež na roky 2019 – 2027 má ambicióznejšie ciele, pokiaľ ide o nabádanie členských štátov k tomu, aby posilnili politiky v oblasti dobrovoľníckej činnosti a stratégie, ktoré majú mladých ľudí stimulovať k tomu, aby boli aktívni. Bolo by dôležité zahrnúť finančné prostriedky určené na to, aby sa členským štátom ponúkol priestor na výmenu osvedčených postupov týkajúcich sa politík a stratégií v oblasti dobrovoľníctva, ako je obnovenie činnosti expertnej skupiny pre mobilitu mladých dobrovoľníkov. Výbor vyjadruje nádej, že uznanie nástroja ESC pre výsledky vzdelávania by sa mohlo využívať vo všetkých formách účasti na dobrovoľníckej činnosti nad rámec programu ESC. Právny základ návrhu to nevylučuje, ale bolo by užitočné stanoviť pre to širší cieľ. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | V novom návrhu sa sľubuje zjednodušenie postupov, čo výbor víta. V tejto súvislosti by pre zainteresované strany boli užitočne podrobnejšie informácie. Miestne projekty solidarity sú veľmi vítané a mali by sa uprednostňovať. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Niektoré propagačné materiály týkajúce sa ESC sa vo veľkej miere zameriavajú na príležitosti pre jednotlivca a jeho rozvoj. Hoci to musí byť súčasťou ponuky, je samozrejme veľmi dôležité, aby sa v rovnakej miere vyzdvihoval a propagoval konečný produkt a výsledok dobrovoľníckej činnosti. V spojení s iniciatívou DiscoverEU (11) bude možno potrebná opatrnosť, aby nevznikol dojem, že podpora EÚ je prioritne určená pre „roky voľna“ a bohatších mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Výbor rozhodne podporuje skutočnosť, že v nastavení rozpočtu programu sa orientačne vyčlenilo 90 % na dobrovoľnícku činnosť a že sa predpokladá lepšie mentorstvo pre znevýhodnené osoby. Rozdelenie rozpočtových prostriedkov pre obe zložky by sa malo zachovať s výnimkou prípadov, keď má nedostatočný dopyt za následok, že národné agentúry robia presuny medzi rozpočtovými položkami. Príspevky by sa mali vo všeobecnosti prideľovať na základe žiadostí zapojených organizácií. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Bude potrebné zaistiť dostatočné zdroje pre národné agentúry, a to najmä s cieľom splniť všetky výzvy, ktoré predstavuje vykonávanie pracovnoprávneho aspektu ESC, umožniť im spolupracovať s agentúrami trhu práce a ďalšími príslušnými celoštátnymi systémami. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EDS mala silný rámec pre formálnu a informálnu odbornú prípravu. Koncepcia programu Erasmus vyvinutá pre kultúrnych pracovníkov by mohla mať význam ej pre ESC. Neformálne vzdelávanie je kľúčovou oblasťou. Je nutné preskúmať prístup programu PISA, podľa ktorého môžu študenti získavať kredity za praktickú činnosť typu Erasmus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Existuje tu súvisiaci rozmer pre ESC, ktorý sa však predpokladá len v súvislosti s výmenou poznatkov. Je potrebné usilovať sa o dlhodobejšie zapojenie účastníkov do aktivít v oblasti solidarity vrátane (najbežnejšej) dobrovoľníckej činnosti na čiastočný úväzok vykonávanej vo voľnom čase, ktoré sa realizujú mimo dobrovoľníckych príležitostí ponúkaných v rámci ESC. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Je dôležité analyzovať doterajšie zavádzanie ponúk pracovných činností a reagovať naň. Niektoré z meraní účinnosti v hodnotení ex ante sa zameriavali viac na výstupy než na výsledok, čo treba v budúcnosti zmeniť. |
| --- | --- |

4.10.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  https://webgate.ec.europa.eu/echo/eu-aid-volunteers_en/

1

(2)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 160.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 160.

3

(4)  https://europa.eu/youth/solidarity_sk

4

(5)  http://www.kansalaisareena.fi/EYV2011Alliance_PAVE_copyfriendly.pdf

5

(6)  https://www.youthforum.org/charter-rights-and-responsibilities-volunteers

6

(7)  https://www.youthforum.org/european-quality-charter-internships-and-apprenticeships

7

(8)  https://www.socialistsanddemocrats.eu/newsroom/unpaid-internships-european-parliament-and-elsewhere-must-be-banned-say-sds

8

(9)  https://europeanvoluntaryservice.org/

9

(10)  https://ec.europa.eu/youth/policy/youth-strategy_en

10

(11)  https://europa.eu/youth/discovereu_sk

11

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/207 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/207

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o znižovaní vplyvu určitých plastových výrobkov na životné prostredie

[COM(2018) 340 final — 2018/0172 (COD)]

(2019/C 62/34)

| Spravodajkyňa: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Maria NIKOLOPOULOU

| Konzultácia | Rada, 15. 6. 2018
  Európsky parlament, 11. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 17. 4. 2018 |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 210/3/2 |

Konzultácia

Rada, 15. 6. 2018

Európsky parlament, 11. 6. 2018

Právny základ

článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

17. 4. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

210/3/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje návrh smernice o jednorazových plastoch a považuje ho za kľúčový prvok v rámci stratégie pre obehové hospodárstvo a pre dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor zdôrazňuje, že prechod na udržateľnosť si predovšetkým vyžaduje, aby sa do nového vzorca výroby, spotreby a recyklácie produktov zapojili všetky politické, hospodárske, sociálne, environmentálne a kultúrne subjekty a tiež všetci občania. Vzdelávanie, odborná príprava a osvetové kampane s osobitným zameraním na mladých v školskom veku preto predstavujú základné predpoklady na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor považuje návrh Komisie za dôležitý pilotný projekt so špeciálnym zameraním na plastové výrobky, ktoré sa najčastejšie nachádzajú v moriach a oceánoch. Napriek tomu by návrh mohol byť ešte oveľa ambicióznejší a zároveň by mal byť sprevádzaný plánom realizácie a ďalšími iniciatívami, aby sa zaručilo jeho účinné vykonávanie. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor konkrétne odporúča: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | posúdiť rozšírenie zoznamu desiatich výrobkov a zahrnúť tam ďalšie, pre ktoré už na trhu existujú udržateľné náhrady dostupné v adekvátnom množstve a za primeranú cenu; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | objasniť princíp, podľa ktorého by všetky biologicky rozložiteľné produkty mali byť aj kompostovateľné s presným označením trvania fotodegradácie na súši a v mori; |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Rybári môžu byť kľúčovým prvkom pre čistejšie moria a oceány. Stimuly na vrátenie rybárskeho výstroja by sa mali čo najskôr rozšíriť na všetok odpad zozbieraný počas rybolovu. Aby sa úplne rozvinul nový systém čistenia morí a oceánov, je nevyhnutné zapojiť všetky zainteresované strany a miestne orgány. Všetky prístavy vrátane tých najmenších by navyše mali mať rozvinutý systém zberu a transparentného nakladania s odpadom; |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.4.4. | Napriek tomu, že 90 % jednorazových plastových výrobkov na európskom trhu sa vyrába v tretích krajinách, je nutné sprevádzať všetky podniky v odvetví pri prechode na udržateľnejšiu výrobu. Predovšetkým treba finančnými a daňovými nástrojmi podporiť inováciu a rozvoj odvetví ako ekodizajn, bioplasty a druhotné suroviny. Týmto spôsobom môže mať EÚ prospech z dôležitého nárastu obchodnej bilancie, podporiť rozvoj udržateľných podnikov a zvýšiť počet kvalitných pracovných miest; |
| --- | --- |

1.4.4.

| 1.4.5. | Zásada „znečisťovateľ platí“, ktorú zaviedla smernica 2004/35/ES, je základným pilierom návrhu Komisie a je základom pre spravodlivejšie a vyrovnanejšie rozdelenie zaťaženia súvisiaceho s nakladaním s odpadmi a s ich recykláciou. Správne uplatňovanie smernice umožní znížiť tieto náklady podnikom, ktoré majú certifikované postupy prevencie pred znečistením alebo priameho vyhľadávania vyrobených kontaminovaných produktov; |
| --- | --- |

1.4.5.

| 1.4.6. | väčšiu koordináciu medzi zvyškom existujúcich právnych predpisov v oblasti nakladania s odpadmi a recyklácie s dôrazom na triedenie odpadu. Okrem toho je dôležité, aby členské štáty zaviedli harmonizované povolenia a sankcie; |
| --- | --- |

1.4.6.

| 1.4.7. | Stratégia pre jednorazové plasty bude mať obmedzený účinok, ak Komisia nepríde s ad hoc stratégiou pre riadenie a udržateľnejšiu kontrolu vnútrozemských vôd (jazerá a rieky), kadiaľ prechádza 80 % odpadu nachádzajúceho sa v moriach. Výbor odporúča podporiť rozšírenie systémov riadenia, ktoré zahŕňajú verejné a súkromné orgány a organizáciu občianskej spoločnosti ako „zmluvy o riekach“, ktoré by sa mali považovať za hlavnú požiadavku pre prístup k určitým fondom na ochranu životného prostredia (napr. Interreg); |
| --- | --- |

1.4.7.

| 1.4.8. | Zavedenie systémov označovania a vysledovateľnosti plastových produktov by mohlo znamenať pridanú hodnotu v rámci postupov nakladania s odpadom a jeho recyklácie. Vytvorenie špecifického loga by mohlo posilniť dôveru spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o produkty vyrobené z druhotných surovín; |
| --- | --- |

1.4.8.

| 1.4.9. | Smernica by sa mala preskúmať každé tri roky namiesto každých šesť. Tento návrh je odôvodnený skutočnosťou, že mechanizmy monitorovania sú už aktívne a platné (metóda založená na počtoch). Spomínané opatrenie by navyše vyriešilo možné problémy, ktoré by sa objavili vo fáze zavádzania, a v prípade potreby by sa zmenil alebo rozšíril zoznam desiatich produktov v závislosti od stavu vykonávania smernice a rozvoja v oblasti ekodizajnu; |
| --- | --- |

1.4.9.

| 1.4.10 | . Početné osvedčené postupy existujúce v obehovom hospodárstve by sa mali viac rozšíriť, a posilniť tak Európsku platformu pre obehové hospodárstvo, ktorá je platformou EHSV a účinným nástrojom na výmenu skúseností medzi všetkými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

1.4.10

2.   Úvod

| 2.1. | Plastový odpad v Európskej únii predstavuje 80 % až 85 % morského odpadu, pričom 50 % tvoria jednorazové plastové výrobky (JPV), zatiaľ čo ďalších 27 % tvorí rybársky výstroj obsahujúci plasty (RV) z tradičného rybolovu a akvakultúry, zanechaný alebo stratený v mori. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Desať JPV, ktoré sa najčastejšie objavujú na európskych plážach, predstavujú 86 % všetkých nájdených predmetov a 43 % všetkého morského odpadu. Ide o bežne používané výrobky, ktorých zloženie sa nie vždy spája s plastom (1): nádoby na potraviny, poháre na nápoje, vatové tyčinky, taniere, slamky, paličky na balóny, nádoby na nápoje a ich uzávery, filtre tabakových výrobkov, vlhčené utierky a plastové tašky. Týchto desať výrobkov tvorí spolu s RV približne 70 % všetkého morského odpadu podľa počtov (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jednorazové plastové výrobky prevažne vyrábané z polyetylénu a polypropylénu potrebujú na svoj rozklad v životnom prostredí približne 300 rokov, hoci v niektorých prípadoch ich fotodegradácia môže trvať dokonca 1 000 rokov. Rozklad navyše neznamená, že plasty sú absorbované do životného cyklu prírody, ale menia sa na mikroplasty a stávajú sa pre ľudské oko neviditeľnými. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Plast je jedným z najhodnotnejších vynálezov 20. storočia, ktorý najviac ovplyvnil naše životy. Jeho fyzikálne vlastnosti (pružnosť, ľahkosť a odolnosť) z neho spravili materiál nekonečných využití, ako v prípade JPV, ktoré sú ideálne na vonkajšie použitie (napr. pikniky). To znamená, že JPV sú výrobky s vysokým nebezpečenstvom šírenia v prírode bez ohľadu na vôľu mnohých spotrebiteľov a efektívnosť systémov nakladania s odpadmi a recykláciu. Ide o neúmerné nebezpečenstvo a vplyv na životné prostredie, predovšetkým ak predpokladaný čas využívania týchto produktov často nepresahuje päť minút. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Keď sa JPV nedostanú do reťazca nakladania s odpadmi, hromadia sa v moriach a oceánoch a sú škodlivé pre životné prostredie a ľudské zdravie, pretože sa dostávajú do potravinového reťazca. Tento jav navyše ovplyvňuje viaceré hospodárske odvetvia ako cestovný ruch, rybolov a námornú dopravu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Problém s morským odpadom má cezhraničný charakter a jeho symbolom sú ostrovy z plastov (3). Európska únia sa zaviazala proti tomuto javu bojovať v súlade s cieľmi Organizácie Spojených národov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja (4) a Parížskou dohodou (COP 21). Stratégia pre plasty (5) bola prvým krokom týmto smerom v rámci akčného plánu pre obehové hospodárstvo (6). |
| --- | --- |

2.6.

3.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 3.1. | Cieľom navrhovanej smernice je predchádzať vzniku a znižovať množstvo plastového odpadu (makroplasty) v mori pochádzajúceho z JPV a RV dokončením už plánovaných opatrení v stratégii pre plasty a opravením zistených nedostatkov v existujúcich opatreniach a právnych predpisoch. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Smernica súvisí aj s iniciatívou zameranou na odstránenie jednorazových plastových tašiek (nahradenie inými, vyrobenými z bioplastov alebo kompostovateľných materiálov), ktorá za krátky čas radikálne zmenila návyky spotrebiteľov a priniesla veľmi pozitívne výsledky pre životné prostredie (7). |
| --- | --- |

3.2.

3.3.   Jednorazové plastové výrobky (JPV)

| 3.3.1. | Po spočítaní odpadu na rôznych európskych plážach sa návrh sústreďuje na desať JPV, ktoré sa na plážach objavujú najčastejšie. Komisia stanovila rad opatrení založených na dostupnosti alternatívnych udržateľných produktov a ich prijateľnej cene. Ak už na trhu existujú, stanovuje sa odstránenie najviac znečisťujúcich položiek, ktoré sa nimi nahrádzajú (napr. slamky, taniere a vatové tyčinky). V opačnom prípade sa zavádza súbor opatrení zameraných na zníženie spotreby prostredníctvom programov na zvýšenie informovanosti a podpory ekodizajnu, aby sa čo najskôr vyrobili alternatívne biokompatibilné a recyklovateľné materiály (napr. nádoby na jedlo, poháre na nápoje, balóny, balenia a obaly, nádoby na nápoje, filtre tabakových výrobkov, vlhčené utierky, ľahké plastové tašky). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Smernicou sa stanovuje uplatňovanie systému rozšírenej zodpovednosti výrobcu pre všetky predmety, na ktoré sa nevzťahuje opatrenie na obmedzenie trhu s cieľom prispieť k nákladom na predchádzanie vzniku odpadu a nakladanie s ním. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komisia tiež navrhuje systém označovania, ktorý by spotrebiteľov informoval o nakladaní s odpadom a podporil by separovaný zber a recyklovanie. Toto opatrenie zahŕňa aj označenie činností, ktorým sa treba vyhnúť (napr. používanie vlhčených utierok). |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Návrhom sa zavádzajú konkrétne opatrenia týkajúce sa dizajnu produktu (napr. uzávery pripevnené na fľašiach) a ambiciózne ciele v oblasti recyklácie (ako separovať 90 % recyklovateľných jednorazových plastových fliaš). |
| --- | --- |

3.3.4.

3.4.   Rybársky výstroj obsahujúci plasty (RV)

| 3.4.1. | V smernici sa navrhuje integrovaný a modernejší systém zberu RV na základe troch kľúčových bodov: zavedenie špecifického mechanizmu a zariadení na separovaný zber v prístavoch, stimuly pre rybárov, ak vrátia alebo odovzdajú RV alebo jeho zvyšky zanechané v mori, zavedenie systému rozšírenej zodpovednosti výrobcov (RZV) vyrábajúcich RV vrátane malých a stredných podnikov. Prostriedky získané cez systém RZV budú využité na pokrytie nákladov na predchádzanie vzniku odpadu (programy na zvýšenie informovanosti) a nakladanie s odpadom vrátane čistenia odpadu, ktorý tvoria jednorazové plastové výrobky. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | Veľká časť JPV je vyrábaná v krajinách mimo EÚ. To znamená, že návrhom by sa mohol podporiť udržateľný rozvoj európskej produkcie vďaka veľkému domácemu dopytu. Očakáva sa preto, že táto norma tiež podporí rýchly rast konkurencieschopného, udržateľného hospodárstva s nulovými emisiami uhlíka, jasnou výhodou v obchodnej bilancii s tretími krajinami a pozitívnym vplyvom na tvorbu kvalitných pracovných miest. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) je jedným z priekopníkov trvalo udržateľného rozvoja založeného na zvyšovaní informovanosti občanov, ako aj všetkých politických, hospodárskych, sociálnych, environmentálnych a kultúrnych subjektov. Z tohto dôvodu má osveta na všetkých úrovniach kľúčovú úlohu pri budovaní základov nového spôsobu výroby, spotreby a života, zohľadňujúceho životné prostredie. V rámci sociálnej zodpovednosti podnikov majú podniky kľúčovú úlohu pri zvyšovaní informovanosti a vzdelávaní. Organizovaná občianska spoločnosť už uskutočnila mnoho dobrovoľných opatrení, ktoré by mohli predstavovať významnú pridanú hodnotu k iniciatíve Komisie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Výbor pripomína, že znečistenie je celosvetovým problémom. Akákoľvek európska iniciatíva bez ohľadu na jej víziu a rozsah bude nedostatočná, pokiaľ nebude sprevádzaná širším projektom trvalo udržateľného rastu, ktorý zapája veľkých konkurentov Únie, ako aj rozvojové krajiny. Odporúča sa predovšetkým vytvoriť súčinnosť so susednými tretími krajinami pri udržateľnom riadení uzavretých morí ako Čierne more a Stredozemné more. Výbor preto dúfa, že EÚ bude zohrávať stále dôležitejšiu úlohu vo vedení postupov trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podporuje návrh smerujúci k predchádzaniu a znižovaniu plastového odpadu v mori pochádzajúceho z JPV a RV. Výbor chápe ideu zamerať sa na obmedzený počet výrobkov s veľkým vplyvom na životné prostredie podľa logiky pilotného projektu a v rámci akčného plánu pre obehové hospodárstvo (8) a pre doplnenie stratégie pre plasty (9) považuje túto iniciatívu za dôležitý krok k vytvoreniu skutočne udržateľného hospodárstva. Výbor sa však domnieva, že táto iniciatíva Komisie by mohla byť ambicióznejšia tým, že sa tento zoznam rozšíri o všetky trvalo udržateľné výrobky, ktoré sú už dostupné v primeranom množstve a za prijateľnú cenu (napr. kávové kapsuly), a že sa zaručí ich bezpečnosť zo zdravotného hľadiska zapojením EFSA. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV považuje za vhodný návrh obmedziť uvádzanie na trh len v prípade, ak už existujú alternatívne udržateľné výrobky bezpečné pre životné prostredie a ľudí a cenovo dostupné pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pri riešení problému hromadenia plastového odpadu sú okrem nakladania s odpadom dôležité i návyky spotrebiteľov, ako aj spôsob výroby. Preto je zásadne dôležité, aby vlády jednotlivých štátov zaviedli všetky potrebné nástroje na podporu využívania trvalo udržateľných plastových výrobkov a aby tým podnecovali a podporovali racionálnejšie procesy výroby a spotreby. Zároveň je dôležité oboznamovať občanov už od školského veku, aby sa správali zodpovedne a aby sa zapájali do triedeného zberu odpadu. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Jednorazové plastové výrobky sú výrobky s vysokým nebezpečenstvom šírenia v životnom prostredí bez ohľadu na vôľu mnohých spotrebiteľov a efektívnosť systémov nakladania s odpadmi a ich recyklácie. Nemožnosť vytvoriť 100 % efektívny mechanizmus zberu a recyklovania odpadu znamená, že je nutné čo najskôr vytvoriť alternatívne udržateľné produkty a prijať opatrenia na zníženie úrovne vytvoreného znečistenia (10). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Ekodizajn je kľúčovým faktorom pri tvorbe biokompatibilných výrobkov ako alternatívy tých, čo znečisťujú viac. Výbor odporúča, aby sa v novom finančnom rámci EÚ vyčlenili na toto odvetvie dostatočné prostriedky, predovšetkým cez nový program Horizont. Ekologické inovácie v oblasti bioplastov a druhotných surovín alebo využívanie enzýmov ako „PETáza“, ktoré sú schopné plast „skonzumovať“, môžu z hospodárskeho, spoločenského a environmentálneho hľadiska podľa EHSV predstavovať pridanú hodnotu pre celú Úniu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Výbor odporúča osobitný prístup k plastovým výrobkom určeným na premenu na druhotné suroviny. Predovšetkým je dôležité, aby plast neobsahoval pridané toxické chemické prímesi, ktoré by mohli zabrániť jeho recyklácii a spôsobiť ujmu ľuďom, podnikom a životnému prostrediu. Navyše je dôležité stanoviť životnosť, pretože recyklovať sa nedá donekonečna. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Výbor považuje za jedno z najväčších obmedzení, že iniciatíva nemá normu, ktorá by dopĺňala koncept biologickej rozložiteľnosti. Biologická rozložiteľnosť plastových produktov v skutočnosti nie je synonymom ekologickej udržateľnosti. Plastové výrobky a najmä JPV sa môžu premeniť na mikroplasty, ktoré znečisťujú životné prostredie a dostávajú sa do potravinového reťazca. Z tohto dôvodu výbor odporúča, čo najskôr zasiahnuť a objasniť, že všetky „biologicky rozložiteľné“ plastové produkty majú byť navyše „
  kompostovateľné
  “ alebo že by pre životné prostredie nemali byť toxické ani škodlivé. V tejto súvislosti je tiež dôležité stanoviť osobitné lehoty biologickej rozložiteľnosti v mori a na súši v súlade s harmonizovanou normou EN 13432 (11). Nakoniec je potrebné vytvoriť európsku environmentálnu značku s primeraným mechanizmom kontroly, aby sa zabránilo podvodom. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV podporuje návrh motivovať rybárov stimulmi, aby vracali RV. Výbor poukazuje na to, že triedenie odpadu nie je ľahká ani rýchla činnosť, a preto dúfa, že stimuly budú primerané času, ktorý rybári vynaložia, aby odpad roztriedili. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.10.1. | Spomínané opatrenie by malo byť rozšírené na všetok odpad zozbieraný počas rybolovu, za ktorý sú podľa platných zákonov rybári povinní zaplatiť pri vyložení v prístave. To znamená, že v súčasnosti rybári platia za čistenie mora a na súš vykladajú odpad, ktorý zozbierali, ale nevytvorili. Z tohto dôvodu výbor odporúča, aby sa v rámci nového Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo 2021 – 2026 preskúmali súčasné opatrenia súvisiace s nakladaním s odpadom, čím by sa podporil aktívny a zodpovedný prístup. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | Pretože odpadu, plávajúceho aj potopeného, je obrovské množstvo, rybári môžu z hľadiska jeho zberu predstavovať dôležitú pridanú hodnotu. Vďaka nedávno zavedeným obmedzeniam, ktoré sa týkali rôznych zásob rýb, sa tieto stimuly môžu považovať za súčasť finančnej náhrady (12). Týmto spôsobom by sa čistiaca činnosť mohla po primeranom vzdelaní a priamom zapojení rybárskych združení premeniť na ďalšiu zaujímavú ekonomickú činnosť ako rybársky cestovný ruch (modrá ekonomika), ktorýá sa často praktizuje v období prirodzeného prerušenia rybolovu. Toto opatrenie by malo byť súčasťou nového Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a jeho vykonávanie by malo byť predmetom osobitnej európskej legislatívnej iniciatívy. |
| --- | --- |

4.10.2.

| 4.11. | Výbor podporuje zavedenie systému RZV, ktorý je v súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“. Ďalšie výrobné odvetvia (cestovný ruch (13), námorná doprava, rybolovné činnosti) a občania (prostredníctvom vyšších daní na zber, nakladania s odpadom a recyklácie odpadu) doteraz platili výdavky súvisiace so znečistením mora. Keď sa tento systém zavedie, bude dôležité overiť, či uvedená zásada platí pre podniky, ktoré skutočne vyrábajú škodlivé produkty, a či sa to nakoniec neodrazí na konečnej cene, ktorú zaplatia spotrebitelia (14). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Výbor v súlade so smernicou 2004/35/ES (15) vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili možnosť znížiť finančnú záťaž pre podniky, ktoré vyvinú certifikované činnosti priameho vyhľadávania kontaminácie spôsobenej ich produktmi (napr. systém vratných obalov). Hodnotenie týchto osvedčených postupov, aj keď ide o priamu právomoc národných orgánov, by malo tiež podliehať európskej druhostupňovej kontrole. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Výbor si je vedomý toho, že prechod na obehové hospodárstvo znamená pre mnohé podniky sériu zvýšených nákladov. Výbor z tohto dôvodu dúfa, že spomínaný proces, ktorý je z hľadiska životného prostredia taký nevyhnutný, budú sprevádzať finančné a daňové stimuly, aby podniky prešli na trvalo udržateľný spôsob výroby. Je dôležité, aby bol tento postup riadený a monitorovaný na európskej úrovni, aby sa predišlo nekalej súťaži na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Prechod na obehové hospodárstvo môže znamenať príležitosť pre celú Európsku úniu, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a zamestnanie. Aby sa príležitosť využila, je dôležité vytvoriť vyspelý systém vzdelávania a odbornej prípravy. Znamená to tiež primeraný systém aktívnych politík práce na zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Výbor súhlasí s myšlienkou vypracovať smernicu, aby každý členský štát vykonal normu v súlade s národnými osobitosťami, hoci bude dôležité čo najskôr obmedziť rozdiely v oblasti povolení a sankcií (16). V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby národné vlády zapojili organizovanú občiansku spoločnosť do všetkých etáp, od prípravy právnych predpisov až po ich vykonávanie, monitorovanie a vyhodnocovanie. Pokiaľ ide o časový rozmer uplatňovania smernice, v niektorých prípadoch sú na dosiahnutie stanovených cieľov k dispozícii časové obmedzenia, no v mnohých iných prípadoch (napr. recyklácia PET materiálov) sa presný rozvrh nestanovil. Výbor predpokladá, že nedostatok jasne stanovených a zjednotených dátumov pre všetkých môže zvýšiť nerovnováhu vo fáze transpozície predpisov. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Výbor poukazuje na to, že monitorovacie mechanizmy sú stále aktívne a platné (metóda založená na počtoch). Preto odporúča, aby na rozdiel od pôvodného návrhu došlo k preskúmaniu smernice raz za tri roky namiesto raz za šesť. Spomínané opatrenie umožňuje riešiť prípadné problémy, ktoré sa objavia vo fáze uplatňovania a, ak to bude potrebné, zmeniť alebo rozšíriť zoznam desiatich JPV v závislosti od stavu vykonávania smernice a od vývoja v oblasti ekodizajnu. |
| --- | --- |

4.16.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Podľa UNEP (17) je 80 % odpadu nahromadeného v moriach a oceánoch vyprodukovaného na súši a do mora sa dostane po riekach. To znamená, že je nutné prísť s čoraz koordinovanejšími opatreniami, aby sa odpadu zabránilo dostať sa do mora. Činnosti týkajúce sa JPV zlepšia situáciu v jazerách a riekach, ale nezavádzajú sa žiadne špecifické ustanovenia, pokiaľ ide o rybárske výstroje. Z toho dôvodu EHSV odporúča rozšíriť túto normu aj na jazerá a rieky cez stratégiu na európskej úrovni pre trvalo udržateľne riadenie vnútrozemských vôd. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Zmluvy o riekach (18) sú osvedčenými postupmi, ktoré sú v Európe veľmi úspešné a bežné a ktoré môžu byť účinné pri riadení vnútrozemských vôd, pokiaľ ide o hydrogeologické a environmentálne riziká. Sila tohto nástroja spočíva v jeho otvorenom riadení, čo umožňuje všetkým verejným a súkromným subjektom a organizovanej občianskej spoločnosti, aby sa zapojili na územnej úrovni. S cieľom zjednodušiť organický a štruktúrovaný rozvoj v celej EÚ by sa tieto skúsenosti mali zhromažďovať prostredníctvom vytvorenia európskej databázy. V súlade s novým programom Európsky horizont, podľa ktorého by sa malo 35 % rozpočtu vyčleniť na opatrenia týkajúce sa klímy a životného prostredia, výbor odporúča, aby spomínané zmluvy boli kľúčovým predpokladom pre prístup k určitým európskym finančným prostriedkom v oblasti výskumu a inovácie v záujme environmentálnej udržateľnosti, ako aj k finančným prostriedkom určeným na územnú ochranu, pokiaľ ide o hydrogeologické a environmentálne riziko (napr. Interreg). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Výbor považuje za zásadné, aby sa smernica vykonávala jednotne a koordinovane s ostatnými právnymi predpismi EÚ v oblasti odpadov a vôd, a to najmä s rámcovou smernicou o odpade (19), smernicou o obaloch a odpadoch z obalov (20), rámcovou smernicou o morskej stratégii (21) a smernicou o čistení komunálnych odpadových vôd (22). Osobitná pozornosť by sa mala venovať európskym predpisom v oblasti nakladania s odpadom (23). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Je dôležité, aby existovali primerané štruktúry nakladania s odpadom (napr. triedený zber kompostovateľného odpadu na jeho účinné a správne spracovanie v recyklačných podnikoch) sprevádzané jasným informovaním spotrebiteľov. Správne triedenie tiež podporí využívanie techniky 3D tlače, keďže plasty sa budú dať ľahko použiť ako surovina na vytváranie nových predmetov. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Výbor vyzýva Komisiu, aby vzala do úvahy rastúci fenomén biologických filtračných médií nájdených na mnohých európskych plážach v dôsledku nedostatkov v spracovaní odpadových vôd, hoci sa táto téma netýka jednorazových plastových výrobkov. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Digitalizácia môže byť silným spojencom v boji proti znečisteniu a za udržateľné hospodárstvo. Zavedenie systémov označovania a vysledovateľnosti plastových produktov by mohlo znamenať pridanú hodnotu v rámci postupov nakladania s odpadom a jeho recyklácie. Vytvorenie špecifického loga by mohlo posilniť dôveru spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o produkty vyrobené z druhotných surovín (24). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Výbor odporúča vytvoriť spoločný rámec a vysoko kvalitný postup environmentálneho osvedčovania. Táto iniciatíva má zásadný význam, ak sa má podnikom umožniť dosiahnuť najvyššie normy udržateľnosti, vyhýbať sa prekrývajúcim sa požiadavkám a dodatočnému ekonomickému zaťaženiu. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EHSV opäť predkladá otázku rôznych prístavných systémov v EÚ (25). V Európe existujú stovky malých prístavov, ktoré predstavujú kľúčový faktor pri rozvoji malých miestnych komunít, ktoré prežívajú vďaka moru a rybolovu. V návrhu Komisie sa stanovuje postup modernizácie (spôsob, technológia, infraštruktúra), ktorý môže byť len ťažko zrealizovaný na miestnej úrovni bez finančnej pomoci Európskej únie. Spomínaný postup má zásadný význam v boji proti fenoménom vyľudňovania a pre zachovanie miestnych výrobných osobitostí a aj samotných spoločenstiev. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Výbor odporúča, aby sa prostriedky získané prostredníctvom rozšírenej zodpovednosti výrobcu na základe smernice (EÚ) 2018/851 využívali aj na obnovu prístavných infraštruktúr v súlade s najvyššími normami pre zber a riadenie odpadu. Považuje zároveň za nevyhnutné zapojiť inštitúcie a občiansku spoločnosť na miestnej úrovni s osobitným zameraním na malé pobrežné obce (s menej ako 5 000 obyvateľmi), aby mohli spoločne nájsť spoločné a lacnejšie dlhodobé riešenia. |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.7. | EHSV spoločne s Komisiou disponuje platformou pre obehové hospodárstvo (26), v rámci ktorej sa už podarilo dosiahnuť významné výsledky podporou zhromažďovania a výmeny existujúcich osvedčených postupov a skúseností medzi rôznymi subjektmi, ktoré sú už zapojené, a podporovaním ich šírenia a podobného ďalšieho využitia. Táto platforma je nástrojom zásadného významu, ktorá by si zaslúžila väčšiu propagáciu. |
| --- | --- |

5.7.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  95 % cigaretových filtrov je vyrobených z plastu. https://www.noordzee.nl/hele-noordzeekust-schoon-2764-vrijwilligers-ruimen-11163-kilo-afval-op/.

1

(2)  Počítanie odpadu na plážach je uznávanou medzinárodnou metódou na meranie zloženia morského odpadu. Vedecká komunita ju považuje za veľmi spoľahlivý ukazovateľ, pokiaľ ide o tvorbu politík. Metóda založená na počtoch sa opiera o správy vypracované členskými štátmi a zostavené Spoločným výskumným centrom v kontexte vykonávania rámcovej smernice o morskej stratégii 2008/56/ES. Zdroj údajov: UNEP, 2017.

2

(3)  Ostrovy z plastov sa nachádzajú v medzinárodných vodách a na ich odstránenie je potrebná dohoda na celosvetovej úrovni. Morské prúdy vytvorili tieto ostrovy v priebehu rokov nahromadením veľkej časti plastov pochádzajúcich z rozvojových krajín (hlavne juhovýchodnej Ázie).

3

(4)  Ciele trvalo udržateľného rozvoja č. 3, 9, 12 a 14 (kvalita zdravia a života; priemysel, inovácie a infraštruktúra; zodpovedná spotreba a výroba; život pod vodou)

4

(5)  COM(2018) 28 final.

5

(6)  COM(2015) 614 final.

6

(7)  Smernica (EÚ) 2015/720 (Ú. v. EÚ C 214, 8.7.2014, s. 40).

7

(8)  Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 98, Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 97.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 61.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 230, 14.7.2015, s. 33.

10

(11)  Norma UNI EN 13432: 2002 je harmonizovaná norma Európskeho výboru pre normalizáciu týkajúca sa charakteristík materiálu požadovaných na to, aby mohol byť definovaný ako biologicky rozložiteľný alebo kompostovateľný.

11

(12)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 61.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 209, 30.6.2017, s. 1.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 22.

14

(15)  V smernici 2004/35/ES sa stanovuje zásada „znečisťovateľ platí“. To znamená, že podnik, ktorý spôsobuje škody na životnom prostredí, je za ne zodpovedný a musí prijať preventívne opatrenia a potrebné opravné kroky a uhradiť všetky náklady s tým spojené.

15

(16)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 61.

16

(17)  Program UNEP, Marine plastic debris and microplastics (Morský plastový odpad a mikroplasty), 2016.

17

Marine plastic debris and microplastics

(18)  Zmluvy o riekach sú najlepšie postupy, ktoré sa po prvýkrát rozšírili vo Francúzsku v deväťdesiatych rokoch. V roku 2000 sa pri príležitosti Svetového fóra o vode (World Water Forum) ustanovil ich význam a užitočnosť. V prvej fáze boli zmluvy o riekach zamerané na prevenciu hydrogeologického rizika. V posledných rokoch sa opäť stali v mnohých krajinách EÚ základným nástrojom pre zodpovedné a udržateľné riadenie vnútrozemských vôd s prístupom zdola nahor.

18

(19)  Smernica 2008/98/ES.

19

(20)  Smernica 1994/62/ES.

20

(21)  Smernica 2008/56/ES.

21

(22)  Smernica 91/271/EHS.

22

(23)  Smernica 2008/98/ES.

23

(24)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 61.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 68.

25

(26)  https://circulareconomy.europa.eu/platform/en.

26

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/214 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/214

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013

[COM(2018) 392 final – 2018/0216 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1306/2013

[COM(2018) 393 final – 2018/0217 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, nariadenie (EÚ) č. 251/2014 o vymedzení, opise, obchodnej úprave, označovaní a ochrane zemepisných označení aromatizovaných vínnych výrobkov, nariadenie (EÚ) č. 228/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie a nariadenie (EÚ) č. 229/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori

[COM(2018) 394 final – 2018/0218 (COD)]

(2019/C 62/35)

| Spravodajca: | John BRYAN |
| --- | --- |

Spravodajca:

John BRYAN

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 6. 2018
  Rada Európskej únie, 22. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Rozhodnutie predsedníctva | 22. 5. 2018 |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 201/11/19 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 6. 2018

Rada Európskej únie, 22. 6. 2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

22. 5. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

201/11/19

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Silná spoločná poľnohospodárska politika (SPP) so silným rozpočtom založeným na európskom modeli poľnohospodárstva a potravinárskej výroby, ktorá bude podporovať hospodársky, sociálne a environmentálne udržateľnú európsku poľnohospodársku politiku a udržateľné poľnohospodárstvo, pričom bude zahŕňať najprísnejšie normy a prispievať k zabezpečeniu konkurencieschopného poľnohospodárstva, je veľmi dôležitá pre Európsku úniu a všetkých jej občanov. Modernizácia a zjednodušenie SPP v rámci tejto reformy sú nevyhnutné na to, aby sa SPP viac prispôsobila na účel plnenia potrieb udržateľnejšieho a životaschopnejšieho poľnohospodárstva v celej Európe a na riešenie nových výziev týkajúcich sa zmeny klímy a životného prostredia. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Návrhy na zníženie rozpočtu SPP sú neprijateľné. Zachovanie primeraného finančného krytia pre SPP je predpokladom (hospodárskej, environmentálnej a sociálnej) udržateľnosti poľnohospodárstva EÚ s cieľom zachovať príjmy a pracovné miesta a zabezpečiť vytváranie environmentálnych verejných statkov, a tým rozhodujúcim spôsobom prispieť k životaschopnosti vidieckeho prostredia a stabilite hospodárstva ako celku. EHSV podporuje názor, že rozpočet EÚ by sa mal zvýšiť na 1,3 % hrubého národného dôchodku (HND), aby sa ním zabezpečilo primerané financovanie SPP a plnenia nových politických cieľov, ako aj riešenia zistených problémov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta nové smerovanie, ktoré sa pre SPP navrhuje v oblasti subsidiarity, s väčšou zodpovednosťou a flexibilitou pre členské štáty prostredníctvom strategických plánov SPP a nového modelu vykonávania založeného na výkonnosti. EHSV však chce zabezpečiť, aby SPP zostala silnou spoločnou politikou vo všetkých členských štátoch a aby sa v plnej miere zachoval jednotný trh. Je nevyhnutné zachovať súčasnú štruktúru dvoch pilierov SPP so silnými priamymi platbami v rámci prvého piliera na podporu príjmov poľnohospodárskych podnikov a s opatreniami na rozvoj vidieka v druhom pilieri, ktorých cieľom je podpora zraniteľných odvetví, regiónov a sociálnej infraštruktúry, ako aj povzbudiť prechod k udržateľnejším a inovatívnejším poľnohospodárskym podnikom. Rozhodujúce sú aj spoločná organizácia trhov a efektívny jednotný trh. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pozitívny je zvýšený dôraz na životné prostredie a zmenu klímy v návrhoch o SPP a vyššie ambície v týchto oblastiach. Osobitné ciele sú jasné a dôsledné a zahŕňajú kľúčové oblasti, akými sú voda, vzduch a pôda, ako aj krajina a biodiverzita a udržateľná výroba kvalitných potravín. Opatrenia na dosiahnutie cieľov stanovené v návrhu nariadenia však musia byť jasnejšie opísané a skonkretizované. Na plnenie týchto cieľov je nevyhnutný primeraný rozpočet SPP s riadnymi stimulačnými platbami pre poľnohospodárov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Na opatrenia na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti ochrany klímy sa má vynaložiť 40 % výdavkov na poľnohospodárstvo. EHSV víta tento cieľ, no očakáva, že EÚ v tejto súvislosti predloží jasne definovaný súbor opatrení. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV dôrazne zastáva názor, že v rámci tejto reformy sa musia splniť záväzky týkajúce sa zjednodušenia na úrovni poľnohospodárskych podnikov, ktoré už boli prisľúbené vo viacerých predchádzajúcich reformách SPP. EHSV sa však obáva, že vzhľadom na novú subsidiaritu a podmienenosť, ktorá zahŕňa strategické plány SPP pre prvý aj druhý pilier SPP, ako aj dodatočné povinné požiadavky na riadenie a normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu, sa objem byrokratického zaťaženia jednotlivých poľnohospodárov skôr zvýši ako zníži. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Priame platby v rámci prvého piliera a financovanie druhého piliera SPP sa musia chrániť s cieľom zabezpečiť životaschopné a udržateľné poľnohospodárske podniky. Priame platby by sa mali uhrádzať len skutočným poľnohospodárom a na lepšie vymedzenie pojmu skutočný poľnohospodár by sa mali na úrovni EÚ prijať jasné objektívne kritériá. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pozitívna je zvýšená podpora pre generačnú výmenu a mladých poľnohospodárov. Je nevyhnutné, aby toto zvýšenie pomoci sprevádzali dodatočné opatrenia, ktoré umožnia skutočnú generačnú výmenu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Akékoľvek návrhy týkajúce sa internej alebo externej konvergencie, vyrovnávania, znižovania a prerozdeľovania musia byť založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách a nesmie sa dovoliť, aby sa nimi ohrozili životaschopné poľnohospodárske jednotky a narušila spravodlivá hospodárska súťaž alebo konkurencieschopnosť poľnohospodárov v rôznych regiónoch EÚ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Akékoľvek znižovanie financovania v druhom pilieri SPP je neprijateľné, keďže silný program rozvoja vidieka je rozhodujúci pre podporu zraniteľnejších oblastí a odvetví a vedie k vyváženejšiemu územnému rozvoju. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kľúčové otázky v reforme SPP na roky 2021 – 2027

Úvod

| 2.1. | EHSV berie na vedomie legislatívne návrhy týkajúce sa reformy SPP, a najmä zvýšený dôraz a ambície v oblasti zmeny klímy a životného prostredia, nesúhlasí so znižovaním rozpočtu SPP, keďže pre udržateľné poľnohospodárstvo a na zachovanie príjmov poľnohospodárskych podnikov je potrebný silný rozpočet, berie na vedomie zmeny týkajúce sa subsidiarity a domnieva sa, že sa musí dosiahnuť skutočné zjednodušenie na úrovni poľnohospodárskych podnikov. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EHSV predkladá toto stanovisko k legislatívnym návrhom so zoznamom podrobných návrhov zmien a pozmeňujúcich návrhov a žiada, aby sa na toto stanovisko prihliadalo pri budúcich rokovaniach v Európskom parlamente a Rade. |
| --- | --- |

2.2.

Európsky model poľnohospodárstva a potravinárskej výroby

| 2.3. | Silná SPP podporujúca hospodársky, sociálne a environmentálne udržateľnú európsku poľnohospodársku politiku a udržateľné poľnohospodárstvo je pre Európsku úniu nevyhnutná z hľadiska potravinovej bezpečnosti a potravinovej sebestačnosti a takisto na uspokojenie rastúceho dopytu 512 miliónov občanov Spoločenstva po potravinách vyššej kvality (1). EÚ navyše musí zohľadňovať celosvetový nárast populácie, ktorá podľa odhadov dosiahne do roku 2050 9,5 mld., z čoho 3,0 mld. obyvateľov bude žiť v oblastiach s nedostatkom vody, čo povedie k zvýšenému nedostatku potravín a hladomoru. EHSV preto považuje za nevyhnutné, aby sa EÚ zamerala na prenos poznatkov a výmenu skúseností o tom, ako možno v ostatných častiach sveta udržateľným spôsobom a lokálne produkovať viac potravín vyššej kvality. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prostredníctvom SPP sa musia pre všetkých európskych občanov a vidiecke spoločenstvá plniť pôvodné ciele stanovené v Rímskej zmluve a musia sa riešiť aj nové výzvy v oblasti klímy a rozvoja uvedené v záväzkoch EÚ podľa Parížskej dohody a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EHSV dôrazne zastáva názor, že prostredníctvom SPP na roky 2021 – 2027 sa musí vo všetkých častiach Európy podporiť a uľahčiť európsky model poľnohospodárstva a potravinárskej výroby zahŕňajúci štruktúru rodinných poľnohospodárskych podnikov, družstiev, odbytových organizácií a ďalších foriem hospodárenia, a tiež potraviny vyrábané podľa najprísnejších noriem na svete (2). Novou SPP sa musí lepšie riešiť otázka nízkych príjmov v poľnohospodárstve a odstránenia rastúceho rozdielu medzi príjmami poľnohospodárov a mzdami v širšom hospodárstve (3). Európsky model poľnohospodárstva nemôže existovať za podmienok a cien na svetovom trhu. Európsky model poľnohospodárstva je teda dnes viac ako kedykoľvek predtým ohrozený súčasným vývojom, preto sa musí podporovať prostredníctvom silnej SPP (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Bez ohľadu na uznanie prínosu obchodu pre poľnohospodárstvo je nevyhnutné, aby sa v rámci poľnohospodárskej politiky EÚ prostredníctvom SPP chránila najvyššia úroveň noriem v oblasti poľnohospodárstva, potravinárskej výroby, kontrol zameraných na životné prostredie, zdravia a bezpečnosti a základných pracovných práv vo svete. EHSV sa domnieva, že EÚ musí byť omnoho súdržnejšia vo svojom politickom prístupe k medzinárodným obchodným dohodám v odvetví poľnohospodárstva a potravinárstva a SPP (5). Hoci sa SPP snaží zachovať najvyššie normy, v niektorých obchodných rokovaniach, napr. so združením Mercosur, EÚ akceptuje dovoz potravín, ktoré nespĺňajú jej normy bezpečnosti potravín a sú vyrábané podľa menej prísnych environmentálnych noriem. Nesmieme dovoliť, aby globalizácia ohrozila európske normy, trhy a občanov EÚ. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.6.1. | Výbor so znepokojením berie na vedomie, že v Spojenom kráľovstve veľký počet poľnohospodárov hlasoval za brexit, zjavne pre rušivý vplyv a zložitosť SPP v praxi. v snahe predísť podobným problémom v iných členských štátoch, v dôsledku čoho by sa zvýšili populistické a euroskeptické tlaky, EHSV žiada Komisiu, aby zabezpečila, že ústrednou súčasťou návrhov týkajúcich sa SPP na roky 2021 – 2027 budú skutočné a praktické zjednodušujúce opatrenia na úrovni poľnohospodárskych podnikov. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.7. | Vzhľadom na rôznorodosť európskeho poľnohospodárstva, kulinárskeho dedičstva a trhových vyhliadok je diferenciácia kvality spolu so snahami o zlepšenie efektívnosti a konkurencieschopnosti strategickým cieľom a neoddeliteľnou súčasťou budúcnosti európskeho poľnohospodárstva. SPP by preto rovnako ako v minulosti mala poskytovať rôzne spôsoby podpory politiky kvality. v záujme splnenia tohto cieľa by sa mala kvalita zdôrazniť aj pri vypracovávaní strategických plánov SPP. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pri akýchkoľvek navrhovaných zmenách SPP týkajúcich sa subsidiarity sa musí zabezpečiť, aby jednotný trh EÚ nebol postihnutý a bol aj naďalej silný a dobre fungujúci. Je nevyhnutné, aby národné strategické plány SPP nezasahovali do fungovania jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.8.

Potreba silného rozpočtu SPP

| 2.9. | Návrhy na zníženie rozpočtu SPP z 38 % rozpočtu EÚ na roky 2014 – 2020 na 28,5 % v rokoch 2021 – 2027 sú pre EHSV neprijateľné, najmä vzhľadom na zvýšenie celkového rozpočtu EÚ. Škrty v rozpočte SPP sa pohybujú v rozsahu od 3 % do 4 % v bežných cenách a 11 % až 16 % v cenách za rok 2018 (s prihliadnutím na infláciu na úrovni 2 % ročne) v závislosti od použitej metódy výpočtov (6). v prípade prostriedkov na vidiecky rozvoj dosahujú navrhované škrty v cenách roku 2018 viac ako 25 %. |
| --- | --- |

2.9.

| v tisícoch EUR | 2014 – 2020
  (EÚ 28 + ERF) | 7 * 2020
  EÚ 27 + ERF | 2014 – 2020
  (EÚ 27 + ERF) | 2021 – 2027 | zmena v % v porovnaní s EÚ 27
  2020 * 7 | zmena v % v porovnaní s EÚ 27
  2014 – 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VFR (v bežných cenách) | 1 115 919 | 1 151 866 | 1 063 101 | 1 279 408 | + 11 % | + 20 % |
| % HND | 1,03  % | 1,14  % | 1,16  % | 1,11  % | | |
| SPP (v bežných cenách) | 420 015 | 394 659 | 391 849 | 378 920 | -4 % | -3 % |
| VFR (v cenách za rok 2018) | 1 136 105 | 1 107 138 | 1 082 320 | 1 134 583 | + 2 % | + 5 % |
| SPP (v cenách za rok 2018) | 428 354 | 379 334 | 399 608 | 336 623 | -11 % | -16 % |
| Zdroj: Pracovný dokument Európskej komisie o porovnaní medzi VFR na roky 2021 – 2027 a VFR na roky 2014 až 2020. |

v tisícoch EUR

2014 – 2020

(EÚ 28 + ERF)

7 * 2020

EÚ 27 + ERF

2014 – 2020

(EÚ 27 + ERF)

2021 – 2027

zmena v % v porovnaní s EÚ 27

2020 * 7

zmena v % v porovnaní s EÚ 27

2014 – 2020

VFR (v bežných cenách)

1 115 919

1 151 866

1 063 101

1 279 408

+ 11 %

+ 20 %

% HND

1,03  %

1,14  %

1,16  %

1,11  %

SPP (v bežných cenách)

420 015

394 659

391 849

378 920

-4 %

-3 %

VFR (v cenách za rok 2018)

1 136 105

1 107 138

1 082 320

1 134 583

+ 2 %

+ 5 %

SPP (v cenách za rok 2018)

428 354

379 334

399 608

336 623

-11 %

-16 %

Zdroj: Pracovný dokument Európskej komisie o porovnaní medzi VFR na roky 2021 – 2027 a VFR na roky 2014 až 2020.

| 2.10. | V súlade s názorom Výboru EP pre rozpočet je EHSV pevne presvedčený, že rozpočet EÚ by sa mal zvýšiť na 1,3 % HND. Rozpočet SPP by si mal zachovať svoje súčasné percento financovania z rozpočtu EÚ. Tým by sa zabezpečilo primerané financovanie rozpočtu SPP, prostredníctvom ktorého by sa splnili ciele a ambície politiky SPP, ako aj ďalšie veľké výzvy, akou je napríklad brexit. Bez primerane financovaného rozpočtu SPP nie je možné plniť ciele, ktoré Komisia predložila v legislatívnych návrhoch. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Znižovanie rozpočtu SPP nie je v súlade s politickými cieľmi SPP, ktoré boli stanovené v článku 39 ZFEÚ, najmä:






  — | zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve; |
| --- | --- | --- |

2.11.

—

zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve;

| — | zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny. |
| --- | --- |

—

zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny.

EHSV dôrazne odmieta zníženie financovania v druhom pilieri SPP (EPFRV), ktoré sa uvádza v návrhoch, keďže to neprimerane postihuje veľa členských štátov, v ktorých je podiel druhého piliera na celkových finančných prostriedkoch SPP v pomere vyšší, a upozorňuje, že financovaním z druhého piliera sa podporujú zraniteľnejšie odvetvia a oblasti, ako aj investície, modernizácia, vzdelávanie, účinné využívanie zdrojov a dobré životné podmienky zvierat v rámci európskeho poľnohospodárstva.

Transfery medzi piliermi a spolufinancovanie

| 2.12. | EHSV je znepokojený úrovňou flexibility, ktorá sa členským štátom poskytuje pri transfere finančných prostriedkov medzi piliermi SPP. s cieľom zabrániť tomu, aby sa členské štáty vyhýbali povinnostiam týkajúcim sa spolufinancovania v rámci druhého piliera, EHSV zastáva názor, že členským štátom by sa malo umožniť využitie flexibility na transfer finančných prostriedkov medzi piliermi iba v prípade, že, budú tieto transfery v plnej miere spolufinancovať. Výbor nie je naklonený tomu, aby sa členským štátom povolilo presunúť finančné prostriedky z druhého do prvého piliera (7). |
| --- | --- |

2.12.

Štruktúra SPP a nové opatrenia

| 2.13. | V legislatívnych návrhoch sa zachovávajú kľúčové zložky SPP (prvý pilier SPP pre priame platby, druhý pilier SPP pre opatrenia na rozvoj vidieka a spoločná organizácia trhu (SOT) zahŕňajúca opatrenia na podporu trhu) v súlade so sľubom komisára Hogana, že táto reforma bude evolúciou a nie revolúciou. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EHSV víta návrh uvedený v článku 14 stanovujúci celkovo štyri typy oddelených platieb, ako aj viazané platby, ktoré by mali pomôcť stabilizovať príjmy:






  — | „základná podpora príjmu“ – dôležité upozornenie: EHSV navrhuje, aby sa zmienka „v záujme udržateľnosti“ v tomto písmene vypustila a zahrnula do názvu článku 14, keďže dostatočnú udržateľnosť možno dosiahnuť len pomocou skutočne vyváženej kombinácie všetkých štyroch oddelených platieb, |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

„základná podpora príjmu“ – dôležité upozornenie: EHSV navrhuje, aby sa zmienka „v záujme udržateľnosti“ v tomto písmene vypustila a zahrnula do názvu článku 14, keďže dostatočnú udržateľnosť možno dosiahnuť len pomocou skutočne vyváženej kombinácie všetkých štyroch oddelených platieb,

| — | „komplementárna redistributívna podpora príjmu“ – v tomto písmene takisto treba vypustiť zmienku „v záujme udržateľnosti“ a začleniť ju do názvu, |
| --- | --- |

—

„komplementárna redistributívna podpora príjmu“ – v tomto písmene takisto treba vypustiť zmienku „v záujme udržateľnosti“ a začleniť ju do názvu,

| — | „komplementárna podpora príjmu pre mladých poľnohospodárov“ a |
| --- | --- |

—

„komplementárna podpora príjmu pre mladých poľnohospodárov“ a

| — | „režimy v záujme klímy a životného prostredia“. |
| --- | --- |

—

„režimy v záujme klímy a životného prostredia“.

| 2.15. | Návrhy obsahujú nové opatrenia týkajúce sa dodatočnej podmienenosti vzhľadom na životné prostredie a zmenu klímy v prípade všetkých platieb SPP (prvý a druhý pilier), ako aj nové návrhy týkajúce sa subsidiarity s novým modelom vykonávania (strategické plány SPP), prostredníctvom ktorého sa má členským štátom poskytnúť omnoho väčšia zodpovednosť a flexibilita, pokiaľ ide o to, ako plnia konkrétne ciele, ako riešia konkrétne problémové oblasti a ako vykonávajú a uplatňujú dodržiavanie predpisov. Väčšia subsidiarita by nemala mať za následok silnejšie pôsobenie štátnej úrovne, ale mala by viesť k prispôsobeniu všeobecných opatrení špecifickým danostiam jednotlivých území. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EHSV víta zachovanie kľúčových aspektov SPP z hľadiska platieb prvého a druhého piliera, pričom zdôrazňuje význam priamych platieb pre poľnohospodárov a príjmy poľnohospodárskych podnikov, a zároveň víta zvýšené zameranie sa na podmienenosť a plnenie z hľadiska životného prostredia a zmeny klímy. |
| --- | --- |

2.16.

Zvýšené ambície v oblasti životného prostredia a zmeny klímy

| 2.17. | EHSV pripomína, že poľnohospodári už prispievajú k ochrane životného prostredia a klímy, a berie na vedomie zvýšený dôraz a vyššie ambície v návrhoch v oblasti životného prostredia a zmeny klímy a zosúladenie so záväzkami EÚ v rámci Parížskej dohody a cieľov trvalo udržateľného rozvoja. EHSV však upozorňuje, že dosiahnutie plnenia týchto ambicióznych cieľov by nemalo obmedzovať konkurencieschopnosť sektora a bude si vyžadovať primeraný rozpočet SPP. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Spoločnosť si žiada, aby potravinárska výroba a poľnohospodárstvo boli trvalo udržateľné vzhľadom na životné prostredie, a je nevyhnutné, aby sa SPP modernizovala a sústredila na splnenie týchto požiadaviek. Udržateľnosť tvoria tri neoddeliteľné zložky: hospodárska, sociálna a environmentálna. Všetky tri sú rovnako dôležité. v novej SPP sú základom vykonávanie starostlivosti o životné prostredie a opatrenia v oblasti zmeny klímy. EHSV je potešený, že jedným z troch všeobecných cieľov stanovených v návrhoch je „zintenzívniť starostlivosť o životné prostredie a opatrenia v oblasti klímy a prispieť k dosahovaniu cieľov Únie v oblastiach týkajúcich sa životného prostredia a klímy“ (8). Takéto opatrenia by mali mať dostatočnú rozpočtovú podporu, aby neohrozili celkovú nákladovú účinnosť rodinných poľnohospodárskych podnikov. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | EHSV je potešený, že z deviatich špecifických cieľov stanovených v návrhoch sú tri venované zlepšovaniu v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. Tieto návrhy majú konkrétne:






  — | prispieť k adaptácii na zmenu klímy a jej zmierneniu, ako aj k využívaniu energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- | --- |

2.19.

—

prispieť k adaptácii na zmenu klímy a jej zmierneniu, ako aj k využívaniu energie z obnoviteľných zdrojov;

| — | podporovať udržateľný rozvoj a efektívne riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch; |
| --- | --- |

—

podporovať udržateľný rozvoj a efektívne riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch;

| — | prispieť k ochrane biodiverzity, zlepšiť ekosystémové služby a zachovať biotopy a krajinné oblasti. |
| --- | --- |

—

prispieť k ochrane biodiverzity, zlepšiť ekosystémové služby a zachovať biotopy a krajinné oblasti.

| — | Je dôležité podporovať príslušné akcie a programy v rámci režimov v záujme klímy a životného prostredia iniciatívnou zložkou, ktorou by sa povzbudilo využívanie medzi poľnohospodármi a ktorá by vysielala silný signál verejnosti. |
| --- | --- |

—

Je dôležité podporovať príslušné akcie a programy v rámci režimov v záujme klímy a životného prostredia iniciatívnou zložkou, ktorou by sa povzbudilo využívanie medzi poľnohospodármi a ktorá by vysielala silný signál verejnosti.

| 2.20. | Nový „celistvý prístup SPP“, ktorý bude súčasťou strategických plánov členských štátov, má zahŕňať intervencie a podmienenosť v rámci prvého aj druhého piliera SPP. Nová posilnená podmienenosť zahŕňa dodatočné návrhy v oblasti krížového plnenia a ekologizácie, ktoré sa týkajú týchto aspektov:






  — | zmierňovania zmeny klímy, napríklad udržiavaním trvalého trávneho porastu, primeranou ochranou mokradí a rašelinísk, zákazom spaľovania strnísk; |
| --- | --- | --- |

2.20.

—

zmierňovania zmeny klímy, napríklad udržiavaním trvalého trávneho porastu, primeranou ochranou mokradí a rašelinísk, zákazom spaľovania strnísk;

| — | ochrany vody prostredníctvom vykonávania opatrení Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva, kontrol znečistenia fosfátmi, smernice o dusičnanoch a vytvorenia nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov, ako aj využívania nástroja udržateľnosti pre živiny (plány riadenia živín); |
| --- | --- |

—

ochrany vody prostredníctvom vykonávania opatrení Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva, kontrol znečistenia fosfátmi, smernice o dusičnanoch a vytvorenia nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov, ako aj využívania nástroja udržateľnosti pre živiny (plány riadenia živín);

| — | ochrany a kvality pôdy, so zameraním na riadenie obrábania pôdy, ktoré znižuje riziko degradácie pôdy, na neponechávanie pôdy bez porastu počas najcitlivejších období, a na striedanie plodín. |
| --- | --- |

—

ochrany a kvality pôdy, so zameraním na riadenie obrábania pôdy, ktoré znižuje riziko degradácie pôdy, na neponechávanie pôdy bez porastu počas najcitlivejších období, a na striedanie plodín.

| 2.21. | Z hľadiska biodiverzity a krajiny sa v návrhoch týkajúcich sa podmienenosti uvádzajú podrobnosti o ochrane voľne žijúcich vtákov, prírodných biotopov a voľne rastúcich rastlín a voľne žijúcich živočíchov: minimálny podiel poľnohospodárskej plochy vyčlenenej pre neproduktívne prvky alebo plochy, zachovanie krajinných prvkov, zákaz strihania živých plotov alebo stromov počas obdobia reprodukcie vtáctva a v období hniezdenia a opatrenia na zabránenie šírenia inváznych druhov (norma dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu GAEC 9), vytvorenie nárazníkových zón pozdĺž vodných tokov (GAEC 4) alebo striedanie plodín (GAEC 8). EHSV však navrhuje, aby EÚ stanovila k jednotlivým normám GAEC jasné kvantitatívne ciele, ktoré by mali byť pre členské štáty záväzné. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | EHSV víta požiadavku, podľa ktorej členské štáty musia vynaložiť najmenej 30 % rozpočtu EPFRV na intervencie priamo zamerané na životné prostredie a zmenu klímy a 40 % celkového rozpočtu (EPZF a EPFRV) musí byť relevantných z hľadiska zmeny klímy. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | Na opatrenia na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti ochrany klímy sa má vynaložiť 40 % výdavkov na poľnohospodárstvo. EHSV víta tento cieľ, no očakáva, že EÚ v tejto súvislosti predloží jasne definovaný súbor opatrení. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | EHSV upozorňuje, že rozhodujúci význam má to, aby sa v strategických plánoch členských štátov určili za prioritu intervencie v oblasti životného prostredia a zmeny klímy prispievajúce k odolnosti a dlhodobej ziskovosti poľnohospodárskych podnikov a k zachovaniu pracovných miest, a aby sa vykonávanie sústredilo na plnenie cieľov. |
| --- | --- |

2.24.

Subsidiarita – strategické plány SPP a nový model vykonávania

| 2.25. | EHSV podporuje koncepciu zmeny zamerania politiky SPP z dodržiavania predpisov na výkonnosť a poskytnutia väčšej flexibility a zodpovednosti členským štátom prostredníctvom subsidiarity v rámci nového modelu vykonávania a strategických plánov SPP. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | EHSV však chce zabezpečiť, aby SPP zostala spoločnou politikou v rámci všetkých členských štátov a aby sa plne zachoval jednotný trh. Strategickými plánmi SPP sa nemôže členským štátom umožniť, aby vrátili trhy späť na vnútroštátnu úroveň alebo aby vytvárali prekážky alebo obmedzenia spravodlivej hospodárskej súťaže na jednotnom trhu. Vykonávanie týchto strategických plánov sa v žiadnom prípade nemôže považovať za krok smerom k spolufinancovaniu celej SPP. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Rozhodujúci význam má, aby zostali zachované rovnaké podmienky vykonávania na úrovni poľnohospodárskych podnikov, a to najmä v súvislosti s krížovým plnením a normami dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu. Členským štátom a regiónom sa musí zabrániť v tom, aby prijímali zmeny plánov vykonávania s nadbytočnými požiadavkami (tzv. gold-plating) alebo so zmierňovaním. |
| --- | --- |

2.27.

| 2.28. | EHSV víta požiadavku v rámci strategických plánov SPP, aby členské štáty mohli viac prispievať k dosahovaniu uvedených špecifických cieľov v oblasti životného prostredia a klímy. Poľnohospodárom by sa mala poskytnúť možnosť výberu z ponuky opatrení, aby sa lepšie prispôsobili ich špecifickým okolnostiam (napríklad striedanie plodín nie je možné na ryžových poliach alebo v prípade viacročných či trvalých plodín). |
| --- | --- |

2.28.

| 2.29. | Návrh, podľa ktorého sa od členských štátov vyžaduje, aby vypracovali a predložili strategické plány SPP pre prvý aj druhý pilier SPP, bude zložitejší ako súčasný systém. Nevyhnutné je, aby táto požiadavka neviedla k oneskoreniu vykonávania a za nijakých okolností nemohla viesť k oneskoreniu efektívneho a včasného uhrádzania priamych platieb poľnohospodárom. Je potrebné zapojiť regióny a čo najviac využiť ich know-how. |
| --- | --- |

2.29.

| 2.30. | Rovnako ako v prípade kľúčových prvkov uvedených v návrhoch EHSV navrhuje, aby sa v strategických plánoch SPP na úrovni členských štátov riešili tieto otázky:






  — | ako členský štát rieši otázku špecifickú pre príslušnú krajinu vo svojom štáte, napr. opúšťanie pôdy/dezertifikáciu v častiach južnej Európy, kvalitu vody/dusičnany v častiach severozápadnej Európy, stratu biodiverzity v Európe; |
| --- | --- | --- |

2.30.

—

ako členský štát rieši otázku špecifickú pre príslušnú krajinu vo svojom štáte, napr. opúšťanie pôdy/dezertifikáciu v častiach južnej Európy, kvalitu vody/dusičnany v častiach severozápadnej Európy, stratu biodiverzity v Európe;

| — | plán členského štátu na zjednodušenie na úrovni poľnohospodárskych podnikov; |
| --- | --- |

—

plán členského štátu na zjednodušenie na úrovni poľnohospodárskych podnikov;

| — | plán vykonávania a dátumy splatnosti v prípade všetkých platieb v rámci SPP; |
| --- | --- |

—

plán vykonávania a dátumy splatnosti v prípade všetkých platieb v rámci SPP;

| — | systém stimulov v záujme dobrej výkonnosti v oblasti životného prostredia a zmeny klímy; |
| --- | --- |

—

systém stimulov v záujme dobrej výkonnosti v oblasti životného prostredia a zmeny klímy;

| — | výkonnosť a ciele vykonávania na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

—

výkonnosť a ciele vykonávania na vnútroštátnej úrovni.

Zjednodušenie a podmienenosť

| 2.31. | EHSV dôrazne podporuje zjednodušenie a žiada, aby sa v rámci nových návrhov o SPP splnil politický záväzok prijatý v tejto oblasti na úrovni poľnohospodárskych podnikov. Uznáva pozitívne prvky, avšak navrhované fungovanie nového modelu vykonávania, posilnená podmienenosť, zavedenie ukazovateľov v rámci prvého piliera a povinnosť vypracovať podrobné strategické plány SPP sú obzvlášť znepokojujúce a v rozpore so skutočným zjednodušením. |
| --- | --- |

2.31.

| 2.32. | Napriek pozitívnym krokom v oblasti zjednodušenia v súhrnnom nariadení, rozšíreniu systému žltej karty a prijatiu satelitnej technológie na kontrolu plochy návrhy o SPP stále obsahujú veľké množstvo podrobných požiadaviek s veľkým byrokratickým zaťažením jednotlivých poľnohospodárov, z ktorých veľká väčšina funguje ako samostatný subjekt pod vážnym tlakom z hľadiska príjmov. |
| --- | --- |

2.32.

| 2.33. | EHSV vyjadruje znepokojenie nad tým, že v prístupe zvolenom v návrhoch Komisie existuje rozpor medzi zjednodušením a subsidiaritou. Na jednej strane sa Komisia zasadzuje za zjednodušenie, zatiaľ čo na strane druhej nové návrhy spojené s rozšírením nového modelu vykonávania a strategických plánov SPP na prvý aj druhý pilier, ako aj dodatočné a podrobnejšie povinné požiadavky na riadenie a požiadavky týkajúce sa dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu (príloha III) (9) na úrovni poľnohospodárskych podnikov povedú k zvýšeniu zložitosti politiky a zvýšeniu byrokracie pri vykonávaní na úrovni členských štátov aj na úrovni poľnohospodárskych podnikov. Rôzne kategórie výnimiek stanovených v rámci systému ekologizácie na roky 2014 – 2020 musia byť prenesené do pravidiel podmienenosti na obdobie po roku 2020. |
| --- | --- |

2.33.

| 2.34. | Na dosiahnutie skutočného zjednodušenia na úrovni poľnohospodárskych podnikov pri zachovaní úplných a primeraných kontrol je potrebné znížiť objem byrokracie a jej záťaž v prípade poľnohospodárov. Súčasný systém vykonávania SPP je založený na podrobných požiadavkách na úrovni EÚ a zahŕňa prísne kontroly, sankcie a opatrenia týkajúce sa auditu (10). Malo by dôjsť k úplnému preskúmaniu a prepracovaniu systému kontroly na úrovni poľnohospodárskych podnikov: nesmie sa dovoliť, aby zvýšené používanie technológií, satelitnej inšpekcie a diaľkového snímania, zvýšené tolerancie a kontroly spôsobovali oneskorenie platieb (11). Pokiaľ ide o častejšie používanie diaľkového snímania, úlohou orgánov zodpovedných za monitorovanie by malo byť aj správne stanovenie oprávnenej plochy. |
| --- | --- |

2.34.

| 2.35. | Súčasný režim inšpekcií a sankcií je nastavený na pristihnutie a udeľovanie sankcií namiesto nápravy a zlepšovania. EHSV navrhuje koncepciu práva na nápravu s modelom uzavretia zavedeným na úrovni poľnohospodárskych podnikov, ktorý by poľnohospodárom umožnil napraviť neúmyselné nedodržiavanie predpisov bez postihu. |
| --- | --- |

2.35.

| 2.36. | V súvislosti s programami druhého piliera SPP je nanajvýš potrebné ďalšie zjednodušenie a menšia byrokracia na úrovni EÚ a členských štátov (12). |
| --- | --- |

2.36.

| 2.37. | Od členských štátov by sa malo vyžadovať, aby v rámci svojho strategického plánu vypracovali osobitnú časť o zjednodušení a aby uviedli, ako navrhujú znížiť byrokratické zaťaženie poľnohospodárov a ako sa to líši od súčasného režimu. |
| --- | --- |

2.37.

Generačná výmena

| 2.38. | EHSV víta zvýšenú pozornosť venovanú generačnej výmene a dodatočnú podporu navrhovanú pre mladých poľnohospodárov, ktorí potrebujú ľahší prístup k pôde, odbornej príprave a finančným prostriedkom. Je nevyhnutné poskytnúť stimuly poľnohospodárom, ktorí odchádzajú do dôchodku a prevádzajú svoj podnik na mladého poľnohospodára. |
| --- | --- |

2.38.

3.   Konkrétne návrhy EHSV

Skutoční poľnohospodári

| 3.1. | EHSV dôrazne podporuje cieľ, podľa ktorého sa priame platby majú uhrádzať len skutočným poľnohospodárom. Samotným vlastníctvom pôdy by osobe nemal vzniknúť nárok na získanie priamych platieb, pokiaľ táto osoba nevykonáva poľnohospodársku činnosť. Je však potrebné uznať túto situáciu, ktorá ovplyvňuje takmer všetky poľnohospodárske podniky v EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV zastáva názor, že zásadné pojmy, ako skutoční poľnohospodári a kritériá oprávnenosti, by mali byť na úrovni EÚ vymedzené jasným, spoľahlivým a jednotným spôsobom s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky, zabrániť konkurenčnej výhode/znevýhodneniu a zabrániť akémukoľvek oslabeniu spoločných pravidiel. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Spolu s navrhovaným vykonávaním testov príjmov a skúmaním vstupov práce v poľnohospodárskom podniku by sa vymedzenie pojmu skutočný poľnohospodár malo rozšíriť tak, aby okrem iného zahŕňalo objektívne a nediskriminačné kritériá, ako sú príjem, aktíva, časový vstup, výstup a kritériá týkajúce sa vzdelania. v súlade s nedávnymi zmenami zavedenými v rámci súhrnného nariadenia by si členské štáty mohli ponechať flexibilitu s cieľom lepšie zamerať oprávnenosť podpory. Preto by malo byť možné navrhnúť spoločný rámec, a zároveň ponechať možnosť prispôsobiť definíciu skutočným potrebám a podmienkam členských štátov. |
| --- | --- |

3.3.

Mladí poľnohospodári

| 3.4. | EHSV navrhuje, aby sa vymedzenie pojmu mladý poľnohospodár revidovalo tak, aby sa zabezpečilo uhrádzanie platieb len skutočným mladým poľnohospodárom. Podpora začlenenia nových subjektov by mala byť prioritným opatrením v druhom pilieri. |
| --- | --- |

3.4.

Všeobecné ciele

| 3.5. | EHSV chce upozorniť, že všeobecné ciele spojené s inteligentným, odolným a diverzifikovaným poľnohospodárstvom, potravinovou bezpečnosťou, starostlivosťou o životné prostredie a opatreniami v oblasti klímy a posilnením sociálno-ekonomickej štruktúry vidieckych oblastí nie je možné dosiahnuť bez toho, aby v prvom rade existovalo ekonomicky udržateľné poľnohospodárstvo. Dosiahnutie životaschopného poľnohospodárstva musí byť jedným zo všeobecných cieľov SPP. |
| --- | --- |

3.5.

Špecifické ciele

| 3.6. | EHSV plne podporuje deväť špecifických cieľov SPP uvedených v legislatívnych návrhoch. Navrhuje však, aby bol v písmene f) zahrnutý doplňujúci cieľ zabrániť opúšťaniu pôdy a chrániť poľnohospodársku pôdu pred zábermi. Okrem toho sa domnieva, že vyvážený územný rozvoj by mal byť súčasťou špecifických cieľov. EHSV tiež chce, aby bol cieľ uvedený v článku 6 ods. 1 písm. b) „zvýšiť konkurencieschopnosť“ preformulovaný tak, aby bol inkluzívnejší: „zvýšiť životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov na miestnych, národných a medzinárodných trhoch“. EHSV takisto odporúča klásť dôraz na cieľ podpory sociálneho začlenenia a zahrnúť rozvoj sociálnej infraštruktúry medzi špecifické ciele. |
| --- | --- |

3.6.

Ukazovatele

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že návrh zaviesť ukazovatele na meranie plnenia uvedených cieľov s kvantifikovanými čiastkovými cieľmi a cieľovými hodnotami na základe podrobných kritérií stanovených v prílohe I (13) by sa mal uplatňovať len na vnútroštátnej úrovni a nesmie zvyšovať byrokratické zaťaženie poľnohospodárov. Nové ukazovatele SPP musia byť jednoduché, reálne, ľahko kvantifikovateľné, kontrolovateľné a uplatniteľné na miestne podmienky. Mali by byť a priamo spojené so stanovenými cieľmi SPP. |
| --- | --- |

3.7.

Dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav

| 3.8. | EHSV navrhuje, aby sa minimálna a maximálna miera zaťaženia chovom v prípade trávneho porastu zvážila v kontexte zachovania pôdy v rámci noriem dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu pôdy. |
| --- | --- |

3.8.

Poradenské služby pre poľnohospodárske podniky

| 3.9. | Podpora a ďalší rozvoj systémov AKIS vrátane poradenských služieb, výmena poznatkov a odbornej prípravy sú dôležité na to, aby pomohli poľnohospodárom pri zavádzaní inovácií a nových technológií, čo zase zlepší ich konkurencieschopnosť a udržateľnosť. Všetky iniciatívy EÚ týkajúce sa poradenských služieb, inovačných systémov musia vychádzať zo služieb a systémov existujúcich na úrovni členských štátov a zamerať sa na poskytovanie pridanej hodnoty. Vzhľadom na tlak, ktorému čelí rozpočet SPP, by sa v legislatívnych návrhoch malo jasne uviesť, že nesmie dôjsť k žiadnemu úniku priamych platieb k pracovníkom, ktorí nevykonávajú poľnohospodársku činnosť. |
| --- | --- |

3.9.

Priame platby

| 3.10. | EHSV plne uznáva a podporuje zásadný význam priamych platieb v rámci prvého piliera SPP pri podpore príjmov poľnohospodárskych podnikov. EHSV v tejto súvislosti zastáva názor, že platby v rámci prvého piliera SPP musia byť plne chránené a akékoľvek úpravy vzhľadom na novú základnú podporu príjmu sa musia udržať na úrovni absolútneho minima. |
| --- | --- |

3.10.

Uplatňovanie stropu a znižovanie platieb

| 3.11. | Komisia vo svojom návrhu zavádza dve odlišné formy priamych platieb, konkrétne štyri rôzne oddelené platby a rôzne viazané platby. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Pokiaľ ide o oddelené platby, EHSV vo svojich stanoviskách jasne uviedol, že: „Priame platby v rámci 1. piliera by sa mali pre jednotlivých poľnohospodárov obmedziť na spravodlivej a primeranej úrovni (t. j. na porovnateľnej úrovni ako je príjem kvalifikovaného pracovníka). Mali by byť možné úpravy a prihliadať by sa malo na partnerstvá, družstvá, spoločnosti a počet zamestnancov so sociálnym poistením“ (14). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Výbor takisto odporučil, aby sa neuplatňovali stropy na platby za verejné služby, najmä platby v oblasti životného prostredia a klímy, pre ktoré žiadal jasný stimulačný prvok. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Výbor sa zasadzoval aj za vyššie prémie na trávnaté plochy. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV v zásade víta zohľadnenie miezd podľa článku 15 ods. 2 písm. a) a b), nedomnieva sa však, že by sa mali zohľadňovať v rozsahu 100 %. Nie je opodstatnené, aby sa mzdy a s tým spojené dane nejakej konkrétnej profesijnej skupiny v plnom rozsahu financovali z verejných rozpočtov a aby sa v plnom rozsahu započítavala aj neplatená práca. EÚ by mala stanoviť hornú hranicu vo výške menej než 100 %. |
| --- | --- |

3.15.

Konvergencia platieb

| 3.16. | EHSV podporuje návrhy týkajúce sa externej konvergencie v záujme pokračujúcej harmonizácie úrovne podpory priamych platieb medzi členskými štátmi. Cieľom návrhu je v období 2021 – 2027 uzavrieť 50 % existujúcej medzery medzi súčasnou priemernou úrovňou priamych platieb v členskom štáte a 90 % priemeru priamych platieb v EÚ. s primeraným rozpočtom SPP by návrhy Komisie predsa len mohli byť ambicióznejšie, a to predovšetkým pokiaľ ide o členské štáty, ktoré majú najnižšiu úroveň pomoci. Podľa názoru výboru by mala na konci nasledujúceho rozpočtového obdobia výška priamych platieb dosahovať aspoň 85 % priemeru EÚ. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Vyrovnávanie platobných nárokov je veľmi hrubý prístup a neprihliada sa v ňom na nijaké objektívne kritériá, ako sú výška investícií vynaložených v poľnohospodárskom podniku, druh poľnohospodárskeho systému, výška príjmu, požiadavka na prácu, budúca životaschopnosť poľnohospodárskeho podniku a miera, v akej sa môže poľnohospodársky podnik spoliehať na priame platby, a záväzok poľnohospodára. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Na to, aby poľnohospodári mohli využívať výhody internej konvergencie na posun minimálnych platobných nárokov až do výšky 75 % priemeru do roku 2026, by sa od nich malo požadovať splnenie určitých objektívnych kritérií. |
| --- | --- |

3.18.

Národná rezerva

| 3.19. | EHSV podporuje koncepciu národnej rezervy pre nových mladých poľnohospodárov a nových aktérov, ktorí vstúpili do odvetvia po prvý raz. Kritériá na prideľovanie z národnej rezervy však musia byť také, aby sa prideľovanie nárokov nezneužívalo a aby sa nároky prideľovali len skutočným poľnohospodárom na základe jasných objektívnych kritérií, ako sú vek, príjem, vzdelanie, časový vstup a výstup. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Okrem toho by malo byť povinné, aby akékoľvek nároky pridelené z národnej rezervy príjemca aktivoval a používal počas minimálneho obdobia, ktoré stanoví členský štát, a príjemcovia národnej rezervy by nemali mať možnosť predať pridelené nároky pred týmto desaťročným obdobím. |
| --- | --- |

3.20.

Komplementárna redistributívna podpora príjmu

| 3.21. | Redistributívnou podporou príjmu, hoci preukázala veľmi dobré výsledky v niektorých krajinách, sa však v inom kontexte môže ďalej znížiť výška priamych platieb a príjmov poľnohospodárov, ktorých príjmy sú najviac závislé od priamych platieb a z ktorých mnohí sú poľnohospodármi na plný úväzok, a platby sa presunú k poľnohospodárom na čiastočný úväzok a poľnohospodárom, ktorých celkový príjem je menej závislý od priamych platieb. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | V návrhoch sa zdôrazňuje význam priamych platieb vzhľadom na príjmy poľnohospodárskych podnikov a jasne sa uvádza, že zabezpečenie primeranej úrovne podpory, a tým aj príjmov poľnohospodárskych podnikov je naďalej kľúčovým prvkom do budúcnosti, s cieľom zabezpečiť potravinovú bezpečnosť, ambície v oblasti životného prostredia a klímy, ako aj životaschopnosť vidieka. EHSV však zároveň upozorňuje, že akákoľvek možnosť, ktorou sa výrazne prerozdelia priame platby medzi poľnohospodárske podniky a regióny s nižšou produktivitou, povedie v krátkodobom horizonte k zníženiu konkurencieschopnosti EÚ (15) na medzinárodných trhoch, avšak bude viac zodpovedať očakávaniam spotrebiteľov a občanov, aby sa SPP zameriavala viac na uspokojovanie potrieb na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EHSV zastáva názor, že ak sa uplatňuje komplementárna redistributívna platba, mala by byť financovaná len z prostriedkov uvoľnených na základe uplatňovania stropu, a že v záujme zmiernenia rozdielov existujúcich v odvetví by mala byť zacielená a nasmerovaná na poľnohospodárov, ktorých príjem závisí najmä od poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.23.

Komplementárna podpora príjmu pre mladých poľnohospodárov

| 3.24. | EHSV podporuje návrh na komplementárnu podporu príjmu pre mladých poľnohospodárov. Aby to neznamenalo stratu pre skutočných poľnohospodárov, bude potrebné vytvoriť primerané mechanizmy umožňujúce predísť finančným príspevkom, ktoré nevedú k skutočnému zapojeniu do poľnohospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

3.24.

Dobrovoľný režim v záujme klímy a životného prostredia (ekologický režim)

| 3.25. | EHSV berie na vedomie zavedenie dobrovoľného ekologického režimu v záujme klímy a životného prostredia na úrovni poľnohospodárskych podnikov v prvom pilieri. Je však dôležité, aby navrhovaný ekologický režim v prvom pilieri neodrádzal poľnohospodárov od podávania žiadostí a od účasti na režimoch v záujme životného prostredia a zmeny klímy v druhom pilieri ani ich pri tom neohrozoval. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Malo by sa zaviesť ustanovenie, ktorým by sa umožnili platby za trávnaté porasty na chov hospodárskych zvierat s minimálnou a maximálnou intenzitou chovu v rámci tohto opatrenia. Okrem toho by sa malo zaviesť ustanovenie, ktorým by sa umožnili platby v oblasti dobrých životných podmienok zvierat uhrádzané na zviera, ako je to súčasnosti pri tomto druhu režimu. |
| --- | --- |

3.26.

Viazané platby

| 3.27. | Viazané platby zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri ochrane zraniteľných odvetví a zraniteľných oblastí. Viazané platby môžu poskytnúť nevyhnutné cielené priame platby a priame platby vyššej úrovne pre odvetvia s nízkymi príjmami, ako je extenzívny chov dojčiacich kráv a oviec, pestovanie bielkovinových plodín alebo chov dobytka v horských oblastiach, kde sú hospodárske zvieratá nevyhnutné pre rovnováhu ekosystému. Možnosť viazaných platieb by mala zostať vo všeobecnosti obmedzená, mala by však prispieť k zabráneniu opúšťania pôdy a presadzovaniu a podpore pasienkového chovu (16). |
| --- | --- |

3.27.

Rozvoj vidieka

| 3.28. | EHSV podporuje osem všeobecných intervencií EÚ v rámci rozvoja vidieka. Ako už bolo uvedené, EHSV nesúhlasí so žiadnym znižovaním finančných prostriedkov, ktoré sa navrhuje v druhom pilieri, keďže neprimerane postihujú časť členských štátov a spochybňujú inteligentný, udržateľný a konkurencieschopný rozvoj poľnohospodárstva. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | EHSV sa domnieva, že v súlade so súčasnou SPP by malo v rámci programov rozvoja vidieka existovať ustanovenie o špecifických intervenciách v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a že by malo byť zahrnuté do jednej zo všeobecných intervencií. |
| --- | --- |

3.29.

| 3.30. | EHSV navrhuje, aby sa v záujme zvýšenia účasti a využívania poľnohospodármi vyčlenil vyšší podiel platby na transakčné náklady alebo stimuly. |
| --- | --- |

3.30.

| 3.31. | EHSV sa domnieva, že záväzky týkajúce sa životného prostredia, klímy a iné záväzky v oblasti riadenia by sa mali zvažovať na obdobia dlhšie ako sedem rokov za predpokladu, že sa zaručí aj zodpovedajúce financovanie týchto záväzkov. |
| --- | --- |

3.31.

| 3.32. | EHSV sa domnieva, že platby pre ANC (17) by mali byť v príslušných oblastiach povinné, aby sa zabránilo opúšťaniu pôdy v členských štátoch. Opatrenia by okrem toho mali zahŕňať opatrenia týkajúce sa minimálnej a maximálnej miery zaťaženia chovom a mal by sa v nich špecifikovať rozsah časového obdobia, počas ktorého by sa zvieratá mali pásť. Malo by byť možné zahrnúť platby pre ANC medzi environmentálne výdavky v rámci druhého piliera. |
| --- | --- |

3.32.

| 3.33. | Dôležité je, aby sa v rámci návrhov týkajúcich sa prírodných alebo iných prekážok špecifických pre danú oblasť stanovila zásada, že nijaká prekážka nezostane bez náhrady. Pre zmenu postupov je veľmi dôležité, aby sa náhrada vypočítavala pre celú stratu a aby sa uhrádzali náležité stimuly. |
| --- | --- |

3.33.

| 3.34. | EHSV uprednostňuje pozitívny zoznam investičných návrhov namiesto negatívneho zoznamu. |
| --- | --- |

3.34.

| 3.35. | EHSV sa domnieva, že návrhy týkajúce sa nástrojov na riadenie rizika by mali byť na úrovni členských štátov dobrovoľné a nie povinné. EHSV vo všeobecnosti zastáva názor, že najlepšou ochranou pred kolísaním príjmov sú silné priame platby v rámci prvého piliera a že tieto platby by nemali byť nijakým spôsobom narušené presunom finančných prostriedkov do systémov poistenia alebo vzájomných fondov. EHSV okrem toho navrhuje, aby akékoľvek financovanie riadenia rizika bolo špecifické pre daný sektor. |
| --- | --- |

3.35.

| 3.36. | EHSV víta novú flexibilitu a škálu rôznych druhov podpory, ktoré sa uvádzajú v rámci finančných nástrojov. |
| --- | --- |

3.36.

Rezerva na krízové situácie

| 3.37. | EHSV uznáva potrebu účinného a riadne financovaného trvalého krízového rezervného fondu. EHSV navrhuje, aby sa financovanie krízového rezervného fondu poskytlo z novej výdavkovej položky mimo rozpočtu SPP, a preto nemôže zahŕňať žiadne zníženie priamych platieb pre poľnohospodárov. Podľa súčasných právnych predpisov SPP musia byť nevyužité finančné prostriedky z rezervy na krízové situácie na rok 2020 vrátené poľnohospodárom v roku 2021. |
| --- | --- |

3.37.

Spoločná organizácia trhov

| 3.38. | V legislatívnych návrhoch sa SOT ponecháva zväčša bez zmeny a zahŕňa bezpečnostnú sieť verejných zásahov a súkromného skladovania a mimoriadne opatrenia. v rámci SOT sa okrem toho stanovujú normy uvádzania na trh a pravidlá pre spoluprácu poľnohospodárov. EHSV sa domnieva, že Komisia by mala sprísniť reguláciu trhov s cieľom zvýšiť príjmy. |
| --- | --- |

3.38.

| 3.39. | EHSV sa domnieva, že v návrhoch by sa mali opätovne preskúmať a stanoviť referenčné ceny, pričom sa zohľadní vývoj výrobných nákladov a aktivačné úrovne na zavedenie trhovej podpory na praktickejších úrovniach s cieľom poskytovať v prípade potreby reálnejšiu a užitočnejšiu trhovú podporu. Komisia by sa mala zamerať na nástroje na riadenie trhu a obmedziť najmä kolísanie cien poľnohospodárskych komodít, ktoré predstavujú hlavný zdroj príjmu poľnohospodárov. |
| --- | --- |

3.39.

Platby

| 3.40. | EHSV navrhuje, aby sa zálohové platby od 16. októbra každého roka zvýšili na 80 % (v súčasnosti 50 %, ale zvyčajne sa povoľuje 70 %) v prípade priamych platieb a na 90 % (v súčasnosti 75 %, ale zvyčajne sa povoľuje 85 %) v rámci opatrení na rozvoj vidieka. |
| --- | --- |

3.40.

Harmonogram

| 3.41. | Harmonogram dohody o VFR a nových návrhov o SPP nie je jasný, najmä vzhľadom na nadchádzajúce voľby do EP. v návrhu reformy sa zavádza niekoľko nových prvkov, napríklad strategický plán ako základný prvok reformy, ktorého realizácia nebude pre správne orgány členských štátov jednoduchá, ako aj novú štruktúru SPP obsahujúcu špecifické záväzky pre poľnohospodárov (nová posilnená podmienenosť, dodržiavanie ukazovateľov strategického plánu atď.), ktoré si vyžadujú určitý čas na to, aby ich mohli poľnohospodári transponovať a vykonávať. EHSV odporúča skorú dohodu o VFR pred voľbami do EP v máji 2019 a včasnú dohodu o budúcnosti SPP, aby poľnohospodári a sektor poľnohospodárstva mohli s istotou riadne plánovať budúcnosť. Preto je nevyhnutné, aby sa v dostatočnom predstihu prijalo náležité prechodné obdobie založené na súčasnom systéme podpory na akékoľvek obdobie po roku 2020 skôr, než budú zavedené nové režimy. |
| --- | --- |

3.41.

Potravinový reťazec

| 3.42. | EHSV opakuje svoju výzvu na vytvorenie komplexnej potravinovej politiky v EÚ (18). EHSV víta najmä skutočnosť, že Komisia zdôraznila dôležitú úlohu SPP pri presadzovaní zdravšej výživy a sprístupňovaní výživných potravín, ako sú ovocie a zelenina pre občanov EÚ. Konkrétne návrhy a odporúčania v tejto súvislosti sa poskytnú v pripravovanom stanovisku z vlastnej iniciatívy. EHSV víta návrhy na posilnenie postavenia poľnohospodárov v potravinovom dodávateľskom reťazci. Zvýšená transparentnosť trhových cien je nevyhnutná na každej úrovni od spotrebiteľa až po primárneho výrobcu. Okrem toho by sa mali väčšie stimuly a podpora poskytovať organizáciám výrobcov. |
| --- | --- |

3.42.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Eurostat – Obyvateľstvo EÚ, 1. január 2017.

1

(2)  Stanovisko EHSV – Možná transformácia spoločnej poľnohospodárskej politiky (Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 10).

2

Možná transformácia spoločnej poľnohospodárskej politiky

(3)  Prezentácia R. Ramona Sumoya, GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, oddelenie C.1, pre študijnú skupinu EHSV 25. júna 2018.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 354, 28.12.2010, s. 35.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 69, body 10.2, 10.3, 10.4.

5

(6)  Pracovný dokument EÚ o porovnaní návrhov viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027 s VFR na roky 2014 – 2020.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 69, bod 7.13.

7

(8)  COM(2018) 392 final, článok 5 – Všeobecné ciele, s. 41.

8

(9)  COM(2018) 392 final, príloha 3 – Pravidlá podmienenosti podľa článku 11.

9

(10)  COM(2018) 392 final, s. 3.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 69, bod 1.9, 6.4.

11

(12)  Programy druhého piliera SPP – Hodnotenie ex post programov rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013.

12

Hodnotenie ex post programov rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013

(13)  COM(2018) 392, príloha I – Ukazovatele vplyvu, výsledku a výstupu podľa článku 7.

13

(14)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 10 a Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 69.

14

(15)  COM(2018) 392 final, s. 7.

15

(16)  Plán politiky pre odvetvie ovčieho mäsa v EÚ – odporúčania fóra pre ovčie mäso v EÚ, ktorému predsedá pán John Bryan.

16

(17)  Oblasti s prírodnými alebo inými osobitnými obmedzeniami.

17

(18)  Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 18.

18

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/226 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/226

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1293/2013

[COM(2018) 385 final — 2018/209 (COD)]

(2019/C 62/36)

| Hlavný spravodajca: | Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Lutz RIBBE

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. júna 2018 |
| --- | --- |
| | Rada, 2. júla 2018 |
| Právny základ | články 192 ods. 1 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 22. mája 2018 |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. októbra 2018 |
| Prijaté v pléne | 18. októbra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 133/7/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. júna 2018

Rada, 2. júla 2018

Právny základ

články 192 ods. 1 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

22. mája 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. októbra 2018

Prijaté v pléne

18. októbra 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

133/7/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Príroda a životné prostredie v EÚ sa ocitli vo vážnej kríze. Podľa názoru Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (EHSV) program LIFE, ktorého finančné krytie je príliš nízke, nie je na to dostatočnou odpoveďou a súčasná kríza životného prostredia sa ním podstatne nezmení. EHSV však vo všeobecnosti rozhodne víta pokračovanie tohto programu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Okrem značného zvýšenia prostriedkov programu LIFE by však bol potrebný aj oveľa vyšší súlad medzi politikami EÚ. EHSV už viackrát kritizoval tento nesúlad, ktorý má negatívny vplyv na prírodu a životné prostredie, avšak bezvýsledne. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prístup zohľadňovania cieľov v oblasti životného prostredia a klímy vo všetkých politikách (začleňovanie), ktorý Komisia uprednostňuje, sa v uplynulých desaťročiach pri financovaní ochrany biodiverzity ukázal ako nevhodný. Preto EHSV trvá na svojom postoji, že program LIFE by sa mal rozšíriť tak, aby sa stal hlavným nástrojom na financovanie sústavy Natura 2000. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | V novom finančnom období by začleňovanie mohlo konečne fungovať, keďže minimálne 25 % prostriedkov EÚ má byť účelovo viazaných na opatrenia v oblasti klímy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV osobitne víta, že nový program LIFE môže prispieť k financovaniu rozvoja a realizácie iniciatív zdola nahor v oblasti inovatívnych, decentralizovaných a udržateľných hospodárskych koncepcií. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV víta, že nové nariadenie LIFE je menej obmedzujúce a okrem iného umožňuje financovať projekty v plnom rozsahu. Súčasne víta skutočnosť, že sa umožňuje podpora organizácií, ktoré sú dôležité pre ďalší rozvoj a vykonávanie európskej politiky v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Kontext

| 2.1. | Komisia predložila svoje predstavy z hľadiska strednodobého finančného plánovania na obdobie rokov 2021 – 2027. Odchod Spojeného kráľovstva z EÚ, ako aj stanovenie nových priorít, výrazne ovplyvnia doterajšiu politiku podpory zo strany EÚ, a najmä určité programové oblasti. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Napríklad v doterajšej štruktúre financovania v rámci viacročného finančného rámca bolo 58 rôznych programov, teraz sa má ich počet znížiť na 37. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Programu LIFE sa tieto štrukturálne zmeny netýkajú, má naďalej zostať samostatným programom s vlastným rozpočtovým riadkom a podporovať rozvoj a používanie inovatívnych možností riešenia problémov v oblasti životného prostredia a klímy, napríklad energetickú transformáciu. LIFE bude v nadchádzajúcom rozpočte EÚ disponovať vlastnými prostriedkami vo výške 5,45 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV v uplynulých rokoch neustále považoval program LIFE za cennú súčasť európskej politiky v oblasti ochrany prírody a životného prostredia, a preto víta skutočnosť, že zostane zachovaný ako samostatný program v novom finančnom období 2021 – 2027. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV v zásade konštatuje, že sa príroda a životné prostredie v EÚ nachádzajú vo vážnej kríze. To na jednej strane súvisí s tým, že finančné programy EÚ na ochranu prírody a životného prostredia majú príliš nízke finančné krytie, na strane druhej treba kriticky uviesť, že rôzne sektorové politiky EÚ nie sú dostatočne zosúladené. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu a Radu, aby odstránili tieto nedostatky, ktoré výbor už viackrát kritizoval. V opačnom prípade bude program LIFE, prostredníctvom ktorého sú financované bezpochyby veľmi dobré projekty, plniť svoju funkciu len naoko. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV konštatuje závažný rozpor medzi politickými prioritami uvádzanými vo vyhláseniach, stratégiách, koncepciách a právnych predpisoch na jednej strane a zohľadnením týchto údajných politických priorít v rozpočte na strane druhej. V zásade platí, že rozpočet je pravdivým obrazom skutočných politických priorít. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV sa k programu LIFE naposledy vyjadril v stanovisku na tému Hodnotenie programu LIFE v polovici jeho trvania (1) a predložil rôzne návrhy na jeho reštrukturalizáciu, ktoré však žiaľ v novom návrhu nariadenia neboli zohľadnené. Tieto návrhy sa týkali okrem iného rozsahu činnosti a finančného krytia programu LIFE. |
| --- | --- |

3.4.

Finančné krytie programu LIFE

| 3.5. | Ak si odmyslíme prostriedky vyčlenené na podprogram „Prechod na čistú energiu“, spočiatku imponujúce zvýšenie finančného krytia programu LIFE z 3,45 miliardy EUR (na obdobie 2014 – 2020) na 5,45 miliardy EUR (na celkové obdobie 2021 – 2027) sa razom relativizuje. Zohľadniť treba aj skutočnosť, že približne 2,6 miliardy EUR – teda takmer polovica pridelených prostriedkov – sú viazané rozpočtové prostriedky, ktoré by podľa súčasného plánovania mohli byť vyplatené až po roku 2027. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | V oblasti „Ochrana klímy“ je v aktuálnom programovom období vyčlenených 864 miliónov EUR, v nasledujúcom období to bude 1,95 miliárd EUR, vrátane 1 miliardy EUR na nový podprogram „Prechod na čistú energiu“, ktorý je v súčasnosti financovaný v rámci programu Horizont 2020. Skutočné zvýšenie v doterajšej programovej oblasti „Ochrana klímy“, ktoré predstavuje 100 miliónov EUR (na celých sedem rokov), je teda príliš nízke. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V oblasti „Životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov“ je v súčasnom programovom období k dispozícii 2,59 miliardy EUR, z čoho je 1,15 miliardy EUR vyčlenených na biodiverzitu. Tu sa v novom programovom období navrhuje výrazný nárast na 2,15 miliardy EUR (navýšenie o takmer 100 %), avšak aj tieto sumy treba vnímať relatívne. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ako totiž Komisia veľmi správne uvádza v odôvodnení (14), „jednou zo základných príčin nedostatočného vykonávania právnych predpisov Únie v oblasti ochrany prírody a stratégie pre biodiverzitu je nedostatok primeraného financovania“. Na nedostatočné financovanie ochrany biodiverzity osobitne poukázal aj Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe o sústave Natura 2000 (2). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Tento problém sa plánovaným zvýšením ani zďaleka nevyrieši, práve naopak. EHSV je veľmi znepokojený vážnym nedostatkom financií, najmä na sústavu Natura 2000, ktorá má rozhodujúci význam pre ochranu európskej biodiverzity. Tento nedostatok sa v novom programovom období 2021 – 2027 podľa neho ešte ďalej prehĺbi tým, že sa znížia prostriedky na program EPFRV, ako aj na regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Namiesto zvýšenia prostriedkov pre program LIFE, čo je podľa názoru EHSV potrebné, Komisia navrhuje zintenzívnenie prístupu založeného na začleňovaní, teda financovanie z iných rozpočtových riadkov. EHSV uznáva, že prístup založený na začleňovaní môže fungovať, ak sú príslušné účelovo viazané finančné prostriedky k dispozícii inde. Poukazuje v tejto súvislosti predovšetkým na ochranu klímy, čo súvisí okrem iného s tým, že Komisia navrhla, aby aspoň 25 % rozpočtu EÚ bolo vynaložených na opatrenia súvisiace so zmenou klímy (3). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V prípade ochrany biodiverzity však prístup založený na začleňovaní, v rámci ktorého sa sústava Natura 2000 financuje predovšetkým prostredníctvom Európskeho fondu pre regionálny rozvoj a 2. piliera spoločnej poľnohospodárskej politiky, žalostne zlyhal. EHSV preto vo svojom stanovisku z 23. februára 2017 na tému Hodnotenie programu LIFE v polovici jeho trvania (4) navrhol, že „program LIFE by sa mal stať hlavným nástrojom financovania sústavy Natura 2000“. V tejto súvislosti poukazuje na toto a ďalšie svoje stanoviská (5) a zasadzuje sa aj naďalej za príslušné navýšenie účelovo viazaných prostriedkov v programe LIFE. Ďalším návrhom na dosiahnutie ambicióznych cieľov v oblasti životného prostredia by mohlo byť, aby sa v prípade akéhokoľvek zisteného porušenia v rámci SPP všetky zostávajúce finančné prostriedky previedli na opatrenia v oblasti zachovania biologickej rozmanitosti. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Ak vychádzame z odhadovaných prostriedkov na financovanie sústavy Natura 2000 v Nemecku a prenesieme tento výpočet na EÚ-28, môžu očakávané finančné potreby dosiahnuť až 21 miliárd EUR ročne (!) (6). Zvýšenie rozpočtu programu LIFE v oblasti biodiverzity/ochrany prírody o 1 miliardu EUR na sedemročné obdobie predstavuje teda skutočne len kvapku v mori. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Okrem toho sa veľká časť už spomínaných nákladov na sústavu Natura 2000 musí použiť na trvalé udržiavanie a riadenie viac ako 27 000 lokalít sústavy Natura 2000. Program LIFE však aj podľa nového návrhu ponúka len málo možnosti financovať trvalé udržiavanie lokalít sústavy Natura 2000, a preto napriek požiadavkám uvedeným v odôvodnení (14) podľa názoru EHSV nebude schopný dostatočnou mierou prispieť k riešeniu krízy v oblasti biodiverzity v EÚ. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV je preto mimoriadne sklamaný, že jeho návrhy neboli zohľadnené. Komisia síce vo svojom návrhu uvádza, že v posúdení vplyvu sa bralo do úvahy, „ako by mohol program LIFE hrať dôležitejšiu úlohu pri vykonávaní politiky Únie v oblasti ochrany prírody a biodiverzity. Možnosť veľkého fondu pre zdieľané riadenie [...] bola posúdená ako neefektívna“, pre EHSV však nie je zjavné, ako sa má vyriešiť dramatická situácia nedostatočného financovania pre sústavu Natura 2000. EHSV mimochodom nikdy nepožadoval vytvorenie veľkého fondu so zdieľaným riadením prostriedkov, keďže takýto fond by sa skutočne len veľmi ťažko dal efektívne spravovať. Odporúčal však zásadne reštrukturalizovať program LIFE (ako európsky finančný nástroj pre životné prostredie) a následne z neho financovať záväzky, ktoré pre EÚ vyplývajú z uplatňovania príslušných smerníc o ochrane životného prostredia. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | V odôvodnení (18) sa ďalej uvádza, že v rámci programu LIFE by sa mali v budúcnosti podporovať aj projekty, ktoré prispievajú k účinnému vykonávaniu rámcovej smernice o vode (2000/60/ES). Túto skutočnosť EHSV v zásade víta, aj v tejto súvislosti však upozorňuje, že bez ďalšieho navýšenia to povedie k ešte väčšiemu nedostatku prostriedkov na financovania iných dôležitých podprogramov. Rovnakú výhradu má EHSV aj v súvislosti s podporou projektov na uplatňovanie rámcovej smernice o morskej stratégii (2008/56/ES), ktoré sa spomína v odôvodnení (19). |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV je prekvapený, že sa v predloženom nariadení o programe LIFE len na jednom mieste, a aj to len okrajovo, spomína priekopnícka myšlienka zelenej infraštruktúry. Keďže sa vo viacročnom finančnom rámci 2021 – 2027 nenachádza program financovania TEN-G pre ekologickú infraštruktúru, ktorý Komisia predložila vo svojom oznámení (7) zo 6. mája 2013, EHSV navrhuje, aby sa prostredníctvom programu LIFE (po výraznom zvýšení zdrojov) financovali výslovne aj projekty v oblasti zelenej infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Už dnes sa ukazuje, že dohodnuté ciele v oblasti ochrany biodiverzity v EÚ sa do roku 2020 nepodarí splniť. Ak bude v rozpočtovom období 2021 – 2027 k dispozícii skôr menej než viac prostriedkov, treba sa obávať, že samotná EÚ do roku 2030 nedosiahne žiadne výrazné zlepšenie. Táto závažná kríza v oblasti biodiverzity si vyžaduje masívne navýšenie prostriedkov programu LIFE. EHSV preto žiada Radu a Európsky parlament, aby jeho myšlienky prediskutovali a zohľadnili v rámci ďalšej diskusie o strednodobom finančnom plánovaní. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Komisia vo svojej dôvodovej správe k návrhu nariadenia viackrát zdôraznila, že podporované projekty sú malého rozsahu, čím sa program LIFE líši napríklad od programu „Európsky horizont“. Uvádza sa tu, že program LIFE „občanom umožní vykonávať činnosti v oblasti klímy a v prospech ich komunít“. EHSV sa domnieva, že presne tento prístup, teda podpora prístupu zdola nahor prostredníctvom aktérov občianskej spoločnosti, je mimoriadne dôležitý a treba ho naďalej podporovať. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Musí však ísť o viac než len o to, čo Komisia uvádza v odôvodneniach (8) a (10). Samozrejme, že projekty, ktorých cieľom je „uľahčiť využívanie už dostupných technológií“, sú pozitívne, avšak úloha „ľudí“ ďaleko presahuje rámec využívania vyvinutých metód. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nielen Európska rada pre inováciu spomínaná v návrhu nariadenia totiž môže, ako uvádza Komisia, poskytovať „podporu na rozšírenie a komercializáciu nových priekopníckych myšlienok“, „ktoré sa môžu následne uplatniť vo veľkom rozsahu a financovať z iných zdrojov“. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | To dokážu okrem iných aj MSP, malé a väčšie iniciatívy organizovaných občianskych skupín, odbory, súkromné osoby alebo obce. A práve ony už rozvíjajú (sčasti veľmi jednoduché) nápady, postupy alebo inovatívne, prispôsobené technológie, na ktoré sčasti dosiaľ neprišli alebo o nich nechcú vedieť ani politika/verejná správa, ani etablovaní hospodárski aktéri. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Program LIFE by mal spolu s inými prispieť aj k podpore tejto úlohy, pretože práve tieto ad hoc štruktúry často len ťažko hľadajú podporu pre svoje inovácie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | To sa dá dobre znázorniť na dvoch príkladoch, ktoré by mohli zapadnúť do podprogramu „Prechod na čistú energiu“: |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Je známe, že budovanie infraštruktúry na nabíjanie elektrických vozidiel je dôležitá úloha, s ktorou sa musí popasovať aj politika. Občianske iniciatívy sa začínajú zamýšľať nad tým, ako by sa dala elektrická energia získaná v spoločne prevádzkovaných veterných elektrárňach využívať priamo na mieste, a to na prevádzkovanie spoločne prevádzkovaných nabíjacích miest, resp. súkromných nabíjacích miest vo vlastnom dome, štvrti alebo na pracovisku. To, čo sa v súčasnosti už hojne uplatňuje v prípade „solárnych nabíjacích miest“ (teda nabíjacích miest vybavených fotovoltickými panelmi), by sa takto dalo preniesť aj na zariadenia na získavanie energie z vetra. Vytvorili by sa tým nové možnosti zapojenia pre aktérov z radov občianskej spoločnosti, ktoré by mali význam pre rozvoj regionálneho hospodárstva a zároveň boli dôležité aj pre akceptovanie nových štruktúr zásobovania, ktoré sa majú vytvoriť (8). Vďaka tomu by sa mohlo stať skutočnosťou to, čo si EÚ predsavzala: aby bol stredobodom energetickej transformácie občan. S takýmito novými koncepciami však obvykle neprichádzajú etablovaní aktéri v odvetví zásobovania energiou. Vyžadujú si prvotnú podporu, najmä keďže v mnohých prípadoch treba poriadne preskúmať právne rámcové podmienky a vyriešiť technické detaily. Program LIFE by mal takéto inovácie, ktoré ešte nie sú zrelé na uvedenie na trh, rozhodne podporovať. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Rovnako je to aj v prípade inovatívneho prístupu, ktorý vytvorili v podleskom meste Łapy, avšak nemohli ho zaviesť do praxe, pretože sa jednoducho nepodarilo nájsť žiadne možnosti na financovanie potrebného dôkladnejšieho výskumu. Toto mesto, podobne ako mnohé iné obce v stredo- a východoeurópskych krajinách, trpí v dôsledku vysokých emisií pochádzajúcich z uhoľných mestských systémov vykurovania. Podľa prepočtov by nahradenie uhlia obnoviteľnými zdrojmi energie (napríklad biomasou) alebo zdrojmi energie s nižšími emisiami (napríklad plynom) viedlo k zvýšeniu cien pre spotrebiteľov, ktoré v spoločnosti nie je akceptovateľné. Keby sa vybudovala a prevádzkovala obecná veterná elektráreň a získaná elektrická energia premieňala v tepelných čerpadlách na teplo, mohlo by to pravdepodobne viesť k zníženiu cien za teplo. Na potrebné technické a právne zisťovanie, ktoré si realizácia takéhoto vzorového projektu nutne vyžaduje, chýbajú obci prostriedky, a dosiaľ sa jej nedostalo podpory ani z iných strán. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Preto EHSV víta skutočnosť, že v rámci podprogramu „Prechod na čistú energiu“ sa stanovuje nová priorita programu LIFE v oblasti „Ochrana klímy“, na ktorú má byť v období 2021 – 2027 vyčlenená 1 miliarda EUR, teda zhruba 20 % z celkového rozpočtu 5,45 miliardy EUR. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV považuje za potrebné zvoliť pre program LIFE čo najjednoduchšie postupy podávania žiadostí a vykonávania. Víta skutočnosť, že Komisia sa neustále snaží ďalej znižovať administratívnu záťaž pri podávaní projektových žiadostí a pri vykonávaní projektov. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Nové nariadenie LIFE obsahuje podstatne menej obmedzení než aktuálne platný program, a Komisia má tak oveľa väčšiu pružnosť pri výbere a financovaní projektov. To podľa názoru EHSV povedie k oveľa efektívnejšiemu využívaniu prostriedkov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Dobré a inovatívne projekty by nemali stroskotať len preto, že žiadatelia nemajú možnosť získať dostatočné spolufinancovanie. EHSV s potešením berie na vedomie, že nové nariadenie LIFE už neobsahuje článok, ktorý by vylučoval plné financovanie projektov (pozri staré nariadenie, článok 20) |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV okrem toho víta, že sa program LIFE stále ďalej rozvíja a že sa vyzdvihuje úloha katalyzátora, ktorú by mali mať projekty programu LIFE alebo projekty spolufinancované z programu LIFE. Pre EHSV však nie je jasné, ako má táto úloha katalyzátora konkrétne prebiehať. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV by si vedel predstaviť, že Komisia vyberie určitú časť podporovaných projektov, ktoré sa zdajú byť osobitne inovatívne, a ich účastníkov požiada, aby v menšom nadväzujúcom projekte presnejšie popísali okolnosti, ktoré prispeli k úspechu alebo neúspechu daného projektu. Mnoho inovatívnych nápadov (pozri bod 3.8) dnes stroskotáva napríklad na administratívnych požiadavkách alebo na chýbajúcom, resp. obmedzujúcom, právnom rámci. Aby sa mohla politická úroveň z projektov podporovaných v rámci LIFE poučiť a vyvodiť z nich dôsledky, je dôležité presne poznať faktory úspechu, resp. neúspechu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | V odôvodnení (17) sa uvádza, že verejnosť je veľmi dobre informovaná o znečistení ovzdušia a očakáva, že príslušné orgány niečo podniknú. To je pravda a program LIFE tu v budúcnosti môže byť prínosom, ak sa príslušné poznatky získané z projektov pretavia do praktickej politiky. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Čo program LIFE robiť nedokáže a ani by nemal, je „naprávať“ nečinnosť orgánov. Udržiavanie čistoty ovzdušia v Európe sa už mohlo podstatne zlepšiť, keby napríklad a) už dohodnuté hraničné hodnoty boli dôsledne dodržiavané; b) sľúbená internalizácia externých nákladov bola dôsledne uplatňovaná a c) dotácie škodlivé pre životné prostredie boli, ako sa už roky sľubuje, odstránené. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | V odôvodnení (27) sa preto právom poukazuje aj na aspekty týkajúce sa právnych predpisov, vrátane monitorovacích a povoľovacích postupov, kvality environmentálnej inšpekcie a mechanizmov presadzovania práva. Vzhľadom na svoj prínos k týmto cieľom by Európska sieť pre implementáciu a vymáhanie environmentálneho práva (IMPEL), Európska sieť prokurátorov činných v oblasti ochrany životného prostredia a Fórum sudcov Európskej únie pre životné prostredie (EUFJE) mali byť oprávnené podľa článku 12 návrhu dostávať granty aj bez výzvy na predkladanie návrhov, teda dostať inštitucionálnu finančnú podporu. EHSV víta takúto podporu a zdôrazňuje, že je potrebné môcť relatívne nebyrokraticky podporovať aj iných významných spoločenských aktérov, ktorí môžu pomôcť dosiahnuť pokrok v politike EÚ v oblasti životného prostredia, ako sa to stanovuje v článku 10 ods. 5 návrhu. |
| --- | --- |

4.15.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 7.

1

(2)  Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 1/2017: „Na vykonávanie sústavy Natura 2000 s plným využitím jej potenciálu je potrebné väčšie úsilie“.

2

(3)  EHSV považuje tento podiel aj tak za príliš nízky a žiadal 40 %. (Stanovisko EHSV na tému Európsky pakt financie – klíma) (pozri stranu 8 tohto úradného vestníka).

3

Európsky pakt financie – klíma

(4)  Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 7.

4

(5)  Pozri stanovisko EHSV NAT/681 na tému Politika EÚ v oblasti biodiverzity (Ú. v. EÚ C 487, 28.12.2016, s. 14).

5

Politika EÚ v oblasti biodiverzity

(6)  Pozri stanovisko EHSV (Ú. v. EÚ C 129, 11.4.2018, s. 90).

6

(7)  COM(2013) 249 final.

7

(8)  Stanovisko EHSV na tému Vplyv novej, decentralizovanej a digitalizovanej štruktúry dodávok energie bez emisií CO2 na pracovné miesta a regionálne hospodárstvo (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 1).

8

Vplyv novej, decentralizovanej a digitalizovanej štruktúry dodávok energie bez emisií CO2

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/231 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/231

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

[COM(2017) 772 final — 2017/0309 (COD)]

(2019/C 62/37)

| Spravodajca: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Dimitris DIMITRIADIS

| Konzultácia | Európska komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | články 196 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Rozhodnutie predsedníctva | 26. 6. 2018 |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v sekcii | 5. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 18. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 205/2/1 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

články 196 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

26. 6. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v sekcii

5. 10. 2018

Prijaté v pléne

18. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

205/2/1

1.   Závery a odporúčania

Závery

| 1.1. | Vzhľadom na nové a neprestajne sa meniace podmienky, ktoré vznikajú v dôsledku javov spojených so zmenou klímy a ktoré majú značný vplyv na činnosti a životy ľudí, Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) vyzýva európske orgány, aby iniciovali nové spoločné akcie a politiky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Aby sme takéto javy mohli zvládať, potrebujeme zvýšenú ostražitosť a nielen solidárne plány ale aj praktické riešenia. To je aj zámerom návrhu revízie mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany rescEU, ktorý po prvýkrát zahŕňa letecké protipožiarne kapacity pri lesných požiaroch, ako aj kapacity pre pátracie a záchranné činnosti v mestskom prostredí, poľné nemocnice a pohotovostné lekárske tímy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV považuje za dôležité, že podľa tohto návrhu bude môcť Komisia na základe delegovania právomoci okrem štyroch uvedených kapacít vymedziť aj dodatočné kapacity rezervy rescEU, čím sa zabezpečí potrebná pružnosť. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že v návrhu Komisie sa zohľadňuje myšlienka európskej solidarity, avšak v žiadnom prípade sa tým členské štáty nezbavujú svojej zodpovednosti a úlohy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EÚ ako celok a osobitne každý jednotlivý členský štát budú spoločne využívať kapacity nového mechanizmu civilnej ochrany, ktorý bude mať svoje vlastné prostriedky, ale aj iné prostriedky, na ktorých sa budú podieľať členské štáty Únie. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Podľa EHSV predkladaný návrh ukazuje, že Komisia si uvedomila nielen potrebu šíriť informácie organizovaným spôsobom, ale aj skutočnosť, že poznatky sa musia poskytovať systematickým spôsobom, ak chceme, aby boli pre zainteresované strany užitočné. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vzdelávanie obyvateľstva a z toho vyplývajúca pripravenosť čeliť katastrofám musí byť kľúčovým prvkom spoločnej civilnej ochrany v spolupráci s členskými štátmi, ako aj s tretími krajinami, ktoré sa zúčastňujú na spoločných opatreniach, a s aktívnou účasťou miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Civilná ochrana je záležitosťou všetkých a osobitne každého jednotlivca. Individuálna zodpovednosť však nie je jediným faktorom, vďaka ktorému je možné zlepšiť reakciu na výzvy: väčšiu úlohu v tomto ohľade zohrávajú kolektívne úsilie a spoločné povedomie. V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby sa občianska spoločnosť, mimovládne organizácie, dobrovoľníci a nezávislé subjekty mobilizovali a zúčastňovali na tvorbe, ako aj na realizácii pohotovostných plánov v prípade prírodných katastrof. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Podnikateľský sektor a jeho zamestnanci môžu prostredníctvom kolektívnych opatrení pomáhať spoločnosti prispôsobovať sa nepriaznivým dôsledkom zmeny klímy alebo ich dokonca neutralizovať. Môžu tiež zmierňovať dôsledky prírodných katastrof alebo príčiny katastrof spôsobených človekom, ako je napríklad otázka emisií plynných a tuhých znečisťujúcich látok. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Moderné inovatívne technológie a digitálne nástroje (internet vecí) musia slúžiť subjektom, ktoré riadia opatrenia v oblasti civilnej ochrany a ktoré pôsobia na každej úrovni. Nástroje vyvinuté v oblasti prevencie alebo kontroly, riadenia alebo informovania určené subjektom pôsobiacim v teréne môžu zabrániť nebezpečenstvám, pokiaľ sa náležite použijú. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV sa domnieva, že navrhovaný mechanizmus rescEU navrhnutý Komisiou má schopnosť:






  a) | vyslať európskym občanom silné posolstvo európskej solidarity v čase, keď to EÚ obzvlášť potrebuje; |
| --- | --- | --- |

1.11.

a)

vyslať európskym občanom silné posolstvo európskej solidarity v čase, keď to EÚ obzvlášť potrebuje;

| b) | prispievať k spolupráci s pristupujúcimi krajinami EÚ, ale aj k vytvoreniu zodpovedajúceho spôsobu myslenia vo vzťahu k solidarite, ktorá musí vládnuť medzi členskými štátmi EÚ; |
| --- | --- |

b)

prispievať k spolupráci s pristupujúcimi krajinami EÚ, ale aj k vytvoreniu zodpovedajúceho spôsobu myslenia vo vzťahu k solidarite, ktorá musí vládnuť medzi členskými štátmi EÚ;

| c) | zabezpečiť, aby v rámci európskych inštitúcií krajiny spolupracovali aj v citlivých a dôležitých oblastiach, a uvedomili si tak, čo zväzok štátov, akým je EÚ, konkrétne znamená, a to aj v oblastiach, ktorými sa zvyčajne nezaoberá; |
| --- | --- |

c)

zabezpečiť, aby v rámci európskych inštitúcií krajiny spolupracovali aj v citlivých a dôležitých oblastiach, a uvedomili si tak, čo zväzok štátov, akým je EÚ, konkrétne znamená, a to aj v oblastiach, ktorými sa zvyčajne nezaoberá;

| d) | podporovať regionálnu spoluprácu prostredníctvom dvojstranných dohôd a prispievať k zníženiu napätia v politicky citlivých oblastiach, ako to dokazujú mnohé príklady z minulosti, keď sa boj proti veľkým prírodným katastrofám viedol spoločne. |
| --- | --- |

d)

podporovať regionálnu spoluprácu prostredníctvom dvojstranných dohôd a prispievať k zníženiu napätia v politicky citlivých oblastiach, ako to dokazujú mnohé príklady z minulosti, keď sa boj proti veľkým prírodným katastrofám viedol spoločne.

| 1.12. | EHSV poznamenáva, že okrem údajov uvádzaných Komisiou v súvislosti s rozsahom prírodných javov a katastrof, ku ktorým došlo do roku 2017, tohtoročné leto ukazuje, že je potrebné prehodnotiť a doplniť rámec, ktorým sa v súčasnosti riadi mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany. Požiare, vlny horúčav alebo záplavy, ktorých intenzita je nevídaná na celom území Európy, a to dokonca aj v oblastiach, ktoré boli až doteraz pred týmito kalamitami chránené, a ktoré súvisia so zmenou klímy, ale aj silné a veľmi často sa opakujúce zemetrasenia, ktoré nepredvídateľne spôsobujú obrovské ničenie a straty, poukazujú na potrebu prijať iniciatívy, aké Komisia navrhuje prostredníctvom iniciatívy rescEU. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EHSV je presvedčený, že otázky civilnej ochrany si v nasledujúcich rokoch budú čoraz častejšie vyžadovať holistický prístup, ktorý bude musieť zahŕňať intervenčné politiky na všetkých úrovniach ľudskej činnosti. Konštatuje, že v rámci EÚ je v oblasti civilnej ochrany naliehavo potrebné prijať širší politický a regulačný rámec. |
| --- | --- |

1.13.

Odporúčania

| 1.14. | EHSV si uvedomuje problémy a povinnosti, ktoré pre Komisiu vyplývajú z platných európskych právnych predpisov (najmä z primárneho práva), domnieva sa však, že je potrebné vynaložiť maximálne úsilie, aby sa členské štáty priklonili k myšlienke spoločného prístupu k otázkam civilnej ochrany, a to najmä v oblasti prevencie, reakcie a obnovy. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Vypracúvanie národných posúdení rizika a akčných plánov v oblasti prevencie a reakcie na miestnej, regionálnej a národnej úrovni na základe dobrovoľnosti, avšak spojené s finančnou pomocou, by malo byť pre členské štáty EÚ stimulom na maximalizovanie výhod mechanizmu rescEU. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Komisia by mala v spolupráci s členskými štátmi vypracovať všeobecné zásady a usmernenia, ktorými sa zmenia vnútroštátne právne predpisy a poskytne spoločný, moderný a zlučiteľný európsky právny rámec v otázkach, ako je aby sme uviedli aspoň niekoľko príkladov, včasné varovanie, dobrovoľníctvo a jeho inštitucionalizovaná účasť na všetkých úrovniach systému civilnej ochrany, ako aj povinnosť vyčleniť určitý percentuálny podiel svojho rozpočtu na preventívne opatrenia. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | EHSV sa domnieva, že zavedením spoločných administratívnych postupov v členských štátoch by sa vytvoril „spoločný jazyk“, ktorým by sa maximalizovali prínosy mechanizmu rescEU a poskytla sa najmä potrebná pružnosť a efektívnosť, ktoré by sa čo najviac využili najmä pri núdzových operáciách. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Podľa EHSV by sa mali využívať nástroje, ako sú európske zoskupenia územnej spolupráce (EZÚS), aby sa v oblasti civilnej ochrany zabezpečila spoločná cezhraničná činnosť členských štátov. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | EHSV sa domnieva, že by sa mala navrhnúť iniciatíva na podporu inovatívnych podnikov a startupov s cieľom zdokonaľovať, rozvíjať alebo vytvárať nové, technologicky vyspelé nástroje v oblasti prevencie a reakcie, ako sú napríklad systémy na predpovedanie, varovanie alebo reakciu. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Lesné požiare sú jedným z príkladov, kde je potrebné takéto systémy vyvíjať, pričom by sa mali využiť možnosti, ktoré ponúka európsky priemysel v oblasti letectva, informatiky, automobilového priemyslu, protipožiarnych zariadení atď. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EHSV je presvedčený, že Komisia by do svojej iniciatívy mala aktívne zapojiť vedeckú obec a výskumných pracovníkov, aby viedli dialóg o vhodných opatreniach, ktoré by sa mali prijať v jednotlivých štádiách civilnej ochrany. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | S cieľom umožniť výmenu osvedčených postupov a informácií o nových možnostiach ponúkaných technológiami alebo o ďalších otázkach by bolo vhodné iniciovať vytvorenie každoročného európskeho fóra pod záštitou EHSV, na ktorom by sa zúčastňovali členovia vedeckej obce a vedúci predstavitelia zodpovední za otázky civilnej ochrany. |
| --- | --- |

1.22.

| 1.23. | Je nevyhnutné, aby Komisia členským štátom odporučila súbor osvedčených postupov, najmä v oblasti prevencie a obnovy po katastrofách, a to zavádzaním modelov, ktorými sa zabezpečí životaschopnosť a udržateľnosť. |
| --- | --- |

1.23.

| 1.24. | EHSV považuje dobrovoľnícku činnosť, a teda aj občiansku spoločnosť za jednu z hlavných hybných síl mechanizmov civilnej ochrany. Dobrovoľnícka činnosť sa preto musí podporovať pomocou nástrojov a mechanizmov na európskej úrovni a ich inštitucionálneho začlenenia do nového mechanizmu rescEU. |
| --- | --- |

1.24.

| 1.25. | V rámci inštitúcií EÚ by sa v záujme zavedenia spoločného rámca reakcie mala iniciovať diskusia o začlenení pracovníkov, ktorí o to prejavia záujem, do dobrovoľníckych jednotiek, a súčasne by sa mali prijať vhodné opatrenia na zaručenie ich základných práv, ako je napríklad poistenie a právo na dovolenku, ktorá by sa nemala odmietnuť, a to v každom prípade vtedy, keď sa zúčastnia na operáciách civilnej ochrany v teréne. |
| --- | --- |

1.25.

| 1.26. | Pre dobrovoľnícke jednotky civilnej ochrany a používané prostriedky by bolo vhodné vytvoriť spoločný európsky systém vydávania osvedčení, ktorý by sa doplnil ad hoc vzdelávaním na miestnej, regionálnej, národnej alebo európskej úrovni. |
| --- | --- |

1.26.

| 1.27. | EHSV pripomína Komisii, že európske štrukturálne a investičné fondy by mali byť dostatočne pružné na financovanie prác spojených s obnovou a rekonštrukciou následkom katastrof. Zároveň zdôrazňuje, že sú potrebné štúdie na podporu udržateľného rozvoja daného projektu a obnovu každodenného života v postihnutých oblastiach, najmä vo vidieckych oblastiach, aby sa predišlo ich vyľudňovaniu. |
| --- | --- |

1.27.

| 1.28. | Bolo by užitočné, keby nadobudnuté alebo prenajaté „kapacity“ v rámci nového mechanizmu rescEU mohli v prípade potreby kombinovať niekoľko možností využitia, aby sa optimalizovala návratnosť investícií. Letecké kapacity by sa napríklad mohli použiť na hasenie lesných požiarov, ako aj na vykonávanie pátracích a záchranných operácií, monitorovanie hraníc v prípade cezhraničných katastrof a samozrejme aj pri riadení preventívnych činností. |
| --- | --- |

1.28.

| 1.29. | Stanovením možnosti kombinovaného využitia kapacít na pokrytie oblasti bezpečnosti (safety) a ochrany (security) by sa mohli nielen ušetriť zdroje, ale aj pomôcť pri zavedení integrovaných intervenčných činností EÚ a prispieť k cieľu komplementárnosti opatrení. |
| --- | --- |

1.29.

| 1.30. | Rozptýlené rozdelenie kapacít, ktoré sa plánuje v rámci rescEU, by malo byť predmetom osobitnej štúdie, v ktorej sa zohľadnia nielen geografické, geologické a finančné faktory, ale v závislosti od príslušných rizík sa v nej tiež zohľadnia predovšetkým možnosti okamžitej reakcie a okamžitého pokrytia regiónov EÚ pri každom druhu nebezpečenstva. |
| --- | --- |

1.30.

| 1.31. | EHSV navrhuje, aby vo všeobecnosti a prinajmenšom pri aktivovaní a intervencii európskeho mechanizmu príslušný členský štát alebo región vytvoril dokumentáciu riadenia katastrofy, ktorej model by mohla navrhnúť Komisia, aby sa „budovalo“ know-how a zlepšovali sa následné zásahové postupy tak, aby sa vytvorila databáza pokrývajúca celú Európu. Rovnako sa navrhuje zaviesť ukazovatele na meranie intervenčného času a konkrétneho vplyvu rescEU. |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že vykonávanie ustanovení o plánovaní riadenia rizík a ich hodnotenia môže byť ex ante kondicionalitou v rámci politiky súdržnosti a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka. Zdôrazňuje však, že takémuto opatreniu by mala predchádzať rozsiahla informačná kampaň, aby nedošlo k narušeniu výrobného procesu. |
| --- | --- |

1.32.

| 1.33. | EHSV považuje za potrebné, aby sa zvýšila účasť členských štátov v európskej rezerve v oblasti civilnej ochrany. Súčasťou plánovaných prípravných opatrení, ktoré majú prijať členské štáty v súvislosti so svojou účasťou, by mali byť aj vlastné investície do doplnkového materiálu, aby sa na jednej strane zabránilo ich oslabeniu a na druhej strane aby sa posilnila celková operačná kapacita Únie. |
| --- | --- |

1.33.

| 1.34. | EHSV považuje za potrebné pripomenúť, že v štádiu obnovy po každej katastrofe sa musí malým a stredným podnikom venovať osobitná pozornosť, pretože sú hlavnou hnacou silou každodenného hospodárskeho a sociálneho života. |
| --- | --- |

1.34.

2.   Všeobecné pripomienky (súvislosti)

| 2.1. | Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany poskytuje rámec na spoluprácu a pomoc v závažných núdzových stavoch, či už v rámci EÚ alebo mimo nej. Príslušný legislatívny rámec bol stanovený rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom o ustanovení mechanizmu spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V nasledujúcich rokoch bolo pôvodné rozhodnutie postupne zmenené rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom o ustanovení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (prepracovanie) a rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V súčasnosti je do mechanizmu zapojených 28 členských štátov EÚ, krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), konkrétne Island a Nórsko, ako aj Čierna Hora, Srbsko, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko a Turecko. EHSV sa domnieva, že by bolo mimoriadne užitočné, keby sa na tomto mechanizme zúčastňovali aj ďalšie krajiny, aby sa zvýšila pružnosť a rýchlosť pri zásahoch, ale aj správne využívanie jeho zdrojov. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Európska komisia prijala 23. novembra 2017 návrh, ku ktorému je pripojené oznámenie týkajúce sa zmeny legislatívneho rámca mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany. Návrh Komisie, ktorý vychádza zo získaných poznatkov a skúseností, sleduje tieto ciele:






  a) | vytvoriť vyhradenú rezervu kapacít (prostriedkov) EÚ v oblasti civilnej ochrany; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

vytvoriť vyhradenú rezervu kapacít (prostriedkov) EÚ v oblasti civilnej ochrany;

| b) | zabezpečiť rýchlejšie poskytovanie pomoci a znížiť administratívne formality; |
| --- | --- |

b)

zabezpečiť rýchlejšie poskytovanie pomoci a znížiť administratívne formality;

| c) | prijať ďalšie opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. |
| --- | --- |

c)

prijať ďalšie opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti.

| 2.5. | Hlavným nástrojom financovania bol doteraz fond solidarity Európskej únie (FSEÚ), ktorý bol zriadený v roku 2002 nariadením (ES) č. 2012/2002. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EHSV sa k otázkam v oblasti civilnej ochrany, prírodných katastrof a Fondu solidarity vyjadril už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (2001/C 139/07) NAT/314/2006 (1), ΝΑΤ/375/2008 (2), ΝΑΤ/438/2009 (3), ECO/355/2013 (4) a ECO/426/2017 (5). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany funguje v súčasnosti hlavne prostredníctvom Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) v Bruseli, spoločného systému komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií, zásahových tímov, modulov civilnej ochrany a pomocných technických tímov s prostriedkami, ktoré majú k dispozícii, ako aj so školiacim programom a programom výmeny odborníkov. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Súčasná podoba mechanizmu

| 3.1. | V Lisabonskej zmluve sa vymedzili nové oblasti právomocí, v ktorých môže Európska únia konať. V oblasti civilnej ochrany majú nové právomoci prevažne podporný charakter. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Lisabonská zmluva sa usiluje okrem iného zlepšiť kapacity EÚ pri riešení prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených ľudskou činnosťou. Článok 196 zmluvy teda umožňuje EÚ prijímať opatrenia týkajúce sa predchádzania rizikám, prípravy personálu civilnej ochrany, zásahov v prípade prírodných katastrof alebo katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, operačnej spolupráce medzi vnútroštátnymi útvarmi civilnej ochrany a presadzovania vzájomného súladu činností vykonávaných na medzinárodnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Okrem toho sa tieto ustanovenia týkajúce sa civilnej ochrany spájajú s povinnosťou solidarity uvedenou v článku 222 zmluvy, ktorý splnomocňuje EÚ poskytnúť pomoc, ak sa niektorý členský štát stane objektom teroristického útoku alebo obeťou prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej ľudskou činnosťou. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dnes je už zrejmé, že vplyvom zmeny klímy dochádza v Európe častejšie k extrémnym meteorologickým javom. EHSV súhlasí s Komisiou a Európskym parlamentom, že roky 2017 a 2018 boli na európskom kontinente z hľadiska prírodných katastrof kritickými rokmi. V ich dôsledku došlo k veľkým stratám na ľudských životoch, zničeniu veľkých lesných plôch a rozsiahlym škodám na majetku a infraštruktúre. Poľnohospodárske, lesnícke, obchodné a priemyselné činnosti boli vážne postihnuté, pričom alarmujúce sú javy, ako napríklad lesné požiare v oblastiach na severe EÚ, ktoré boli až doteraz v každom prípade pred týmto javom chránené. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že v nových podmienkach je súčasný európsky mechanizmus v oblasti civilnej ochrany prekonaný, pretože sa javí neadekvátny, pomalý a neefektívny, najmä v prípadoch, keď dôjde k prírodným katastrofám súčasne v rôznych regiónoch. Ďalšou veľkou nevýhodou sú jeho mimoriadne obmedzené zdroje, ktoré pokrývajú iba náklady na dopravu, a nie operačné alebo iné náklady, ktoré sú často oveľa vyššie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Zároveň sa každým dňom ukazuje, že členské štáty nie sú schopné samy čeliť závažným katastrofám, pretože náklady spojené s nadobudnutím alebo prenajatím celého zásahového vybavenia sú pre ne neúnosné, a teda je nutné, aby sa mohli spoliehať na zásahy na európskej úrovni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Typickým príkladom je nákupná cena moderného a efektívneho protipožiarneho lietadla typu Canadair (typ vo veľkej miere používaný v členských štátoch), ktorá sa odhaduje približne na 30 miliónov EUR, pričom výroba týchto prístrojov bola prerušená a dokonca aj v prípade nových objednávok je spoločnosť, ktorá ich vyrába, schopná dodať iba jedno alebo dve nové lietadlá ročne. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Hoci je teraz možné aktivovať mechanizmus na hľadanie zdrojov v prípade, že určitému štátu hrozí veľká katastrofa, ostatné krajiny EÚ najčastejšie nie sú schopné pomoc poskytnúť. Príčinou je buď zjavný nedostatok prostriedkov alebo skutočnosť, že hoci niektoré štáty takýmito prostriedkami disponujú, vývoj situácie im bráni v tom, aby podnikli operačnú činnosť v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Vzhľadom na súčasné kapacity mechanizmu v oblasti civilnej ochrany je uplatňovanie ustanovenia článku 222 Lisabonskej zmluvy často neúčinné, pretože zdroje sú obmedzené, byrokratická záťaž bráni akejkoľvek okamžitej reakcii a okamžitému zásahu a vzájomné prepojenia na úrovni poznatkov a výmeny osvedčených postupov zostávajú v teoretickej rovine. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Všeobecné pripomienky k návrhu Komisie

| 4.1. | EHSV opakuje, že je potrebné zlepšiť, zmeniť a rozvíjať mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany tak, aby sa transformoval na integrovaný európsky nástroj, ktorý je zameraný na riadenie katastrof, a aby sa vzťahoval na celý systém opatrení v oblasti civilnej ochrany, ktorý sa začína prevenciou a končí nápravou danej situácie. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Návrhom na posilnenie riadiacej kapacity pri riešení takýchto katastrof prostredníctvom mechanizmu rescEU Európska únia a jej členské štáty môžu dokázať nielen svoju ľudskú tvár z hľadiska princípov a v praxi, ale aj preukázať jednotu a solidaritu, ktoré sú základnými zásadami tak zakladajúcich zmlúv, ako aj súčasných zmlúv, a to v čase, keď je potrebné vrátiť sa k európskym koreňom. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Je potrebné zdôrazniť, že až doteraz prakticky neexistovali žiadne seriózne európske stimuly, ktoré by viedli k vytvoreniu silných návrhov a spojenectiev v reakcii na prírodné katastrofy, pričom spontánne snahy sú často nepotrebné a neúčinné. Teraz je mimoriadne dôležité zvýšiť počet spoločných cvičení medzi krajinami, ktoré sú vystavené spoločným rizikám a majú rovnaké hranice, zapojiť a vzdelávať dobrovoľníkov a zároveň motivovať komunity (udelením výnimiek z účasti na iných službách alebo znížením tejto účasti ako rezervné služby), aby sa zvýšil počet dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV súhlasí s posilnením mechanizmov prevencie a pripravenosti v kombinácii so zvýšením odolnosti infraštruktúry a ekosystémov. Okrem zníženia strát na životoch a ochrany spoločnosti zabezpečia priame hospodárske zisky vyplývajúce z nižších reakčných potrieb lepšiu ochranu poľnohospodárskej výrobnej činnosti, pretože sa tým zníži riziko vzniku katastrof spôsobených požiarmi alebo záplavami so závažnými dôsledkami v primárnom sektore. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komisia uznáva, že povaha rizík prírodných katastrof (záplavy, požiare, zemetrasenia) alebo katastrof spôsobených ľudskou činnosťou (technické havárie, teroristické útoky atď.) sa dnes mení a ich počet sa zvyšuje, čo úplne zodpovedá podobe dnešných rizík a úlohe, ktorú zohráva zmena klímy ako znásobujúci faktor. Pojem „odolnosť“, ktorý bol zavedený v oblasti riadenia rizík katastrof, by sa mal uplatňovať na každú hospodársku činnosť vo všeobecnosti, no najmä na oblasť infraštruktúry. Na posúdenie a posilnenie odolnosti infraštruktúry by sa mali používať najmodernejšie digitálne nástroje a najinovatívnejšie technológie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V koncepcii, ktorá bola navrhnutá s cieľom posilniť kapacity v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie pri katastrofách, ale aj v oblasti obnovy po katastrofách, sa po prvýkrát zdôrazňujú hlavné piliere na podporu cieľa trvalo udržateľného rozvoja. EHSV v plnej miere súhlasí s opisom všetkých aspektov koncepcie civilnej ochrany, pretože sa tým zdôrazní potreba podpory v sociálnych, hospodárskych a environmentálnych otázkach. Týmto holistickým prístupom sa zabezpečuje zapojenie všetkých zodpovedných subjektov do celého systému, ako aj do šírenia odborných poznatkov a postupoch a informovania o nich. Úspech tohto prístupu sa dosiahne pomocou spoločných programov a cvičení/školení medzi skupinami krajín, ktoré sú vystavené rovnakým rizikám. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tento mechanizmus je v súlade s agendou 20/20 Spojených národov a s globálnou stratégiou pre riadenie rizika katastrof podľa sendaiského rámca pre znižovanie rizika katastrof (UNISDR) a konkrétne s jeho prvou prioritou, ktorou je porozumenie rizikám katastrof. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV takisto súhlasí so všeobecnou zásadou vytvorenia vedomostnej a vzdelávacej siete, ako ju opísala Komisia. Poukazuje však na to, že do tejto siete by mala byť formálne zapojená vedecká/akademická obec a že cieľom vedeckej činnosti (projekty a výskum) by malo byť zisťovanie a posudzovanie možných rizík, z toho vyplývajúca zraniteľnosť a vystavania spoločnosti rizikám. Spolupráca medzi súkromnými iniciatívami a podnikmi, ako aj občianskou spoločnosťou sa považuje za potrebnú vzhľadom na nadobudnuté skúsenosti a poznatky, ale aj vzhľadom na ľahšiu a rýchlejšiu mobilizáciu komunitných štruktúr na miestnej úrovni v prípade katastrof. Informovať a vzdelávať občanov o rôznych rizikách, ktorým sú vystavení, je tiež otázkou najvyššej priority. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV súhlasí s tým, ako Komisia navrhuje rozvíjať osobitné kapacity v rámci mechanizmu rescEU, t. j. vytvorením rezervy protipožiarnych lietadiel, vysokokapacitného odčerpávania, pátracej a záchrannej činnosti v mestskom prostredí, ako aj vytvorením operačných kapacít, ktoré sa majú rozvíjať v sektore verejného zdravotníctva prostredníctvom získavania poľných nemocníc a núdzových lekárskych tímov, ako sa uvádza v odseku 2 kapitoly 3.1 oznámenia. EHSV sa domnieva, že je potrebné zabezpečiť interoperabilitu týchto prostriedkov a umožniť ich pružné používanie na dosiahnutie úspor z rozsahu s ohľadom na udržateľný rozvoj. Mohol by sa napríklad zvážiť nákup leteckých prostriedkov, ktoré by zároveň slúžili na a) boj proti lesným požiarom zo vzduchu, b) vykonávanie vzdušného dohľadu a hliadok na účel včasného varovania, c) vykonávanie pátracích a záchranných operácií, d) presun chorých z ťažko prístupných oblastí alebo zo vzdialených ostrovov. Týmto spôsobom by sa mohli využívať uvedené vzdušné kapacity počas celého roka, takže ich amortizácia by bola rýchlejšia a finančne výhodnejšia. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV navrhuje vytvoriť regionálne štruktúry v regiónoch so zvýšeným rizikom, aby sa zabezpečila okamžitá reakcia. Dôležité je tiež poskytnúť miestnym komunitám nástroje prvej pomoci, ako aj vytvoriť na tejto úrovni dobre vyškolené jednotky, ktoré budú disponovať systémami včasného varovania. Ako absolútne nevyhnutné sa javí vypracovanie a distribuovanie spoločných certifikovaných príručiek obsahujúcich usmernenia. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV víta rozšírenie oblastí financovania opatrení v oblasti civilnej ochrany v členských štátoch, ako sú adaptácia, obnova, ale aj zvýšenie percentuálneho podielu spolufinancovania v oblasti dopravy. Napríklad pri rozsiahlom zničení spôsobenom zemetrasením je spolufinancovanie EÚ a členských štátov absolútne odôvodnené na prepravu a rozmiestnenie malých obytných buniek a upravenie vhodného miesta s potrebnou infraštruktúrou a službami (elektrina, voda, verejná doprava, odtokový systém), aby sa sociálna a ekonomická činnosť obnovila rýchlejšie a aby sa zabezpečila sociálna súdržnosť. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EHSV nie je proti tomu, aby sa do spolufinancovania začlenili aj operačné náklady, ale upozorňuje na to, že sa musí zaviesť objektívny mechanizmus posudzovania a najmä hodnotenia týchto nákladov, aby sa prostriedky primerane využívali. Takisto považuje za nevyhnutné využívať všetky alternatívne zdroje financovania, ako sú štrukturálne fondy alebo spolufinancovanie Európskou investičnou bankou. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EHSV v mnohých svojich stanoviskách dôsledne podporoval potrebu zjednodušenia byrokratických postupov a zabezpečenia nevyhnutnej pružnosti pri čerpaní prostriedkov z európskych fondov bez toho, aby sa tým ohrozila transparentnosť procesu a jeho nezávislá kontrola, ktoré sú nevyhnutnými predpokladmi na zabezpečenie zákonného a efektívneho používania príspevkov európskych občanov. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV víta snahu Komisie zaoberať sa dôsledkami terorizmu a domnieva sa, že pre opatrenia v oblasti prevencie, reakcie (na úrovni dôsledkov) a obnovy by mal existovať jasne vymedzený rámec. V tejto súvislosti by mohla Komisia v blízkej budúcnosti vypracovať plán na vytvorenie rezervy prostriedkov určených v prípade prírodných katastrof v dôsledku chemických, biologických, rádiologických a jadrových nehôd (CBRN) bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť a záväzky podnikov pôsobiacich v týchto odvetviach. Výbor poznamenáva, že ak sa na takéto situácie nebude včas reagovať, primárna produkcia môže byť vážne zasiahnutá s obrovskými a dlhodobými dôsledkami na dodávky potravín a zdravie všetkých obyvateľov. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EHSV považuje za nevyhnutné, aby sa v rámci rescEU pomocou inštitucionálnych nástrojov mobilizovala občianska spoločnosť prostredníctvom účasti na tvorbe politík a na prevencii, ale aj prostredníctvom angažovania sa v oblasti reakcie na katastrofy, pokiaľ to bude možné. Zároveň je potrebné zapojenie Európskeho zboru solidarity. |
| --- | --- |

4.15.

5.   Osobitné pripomienky

| 5.1. | EHSV takisto považuje za potrebné posilniť úlohu miestnych a regionálnych orgánov v oblasti civilnej ochrany a v novom mechanizme Únie, a to prostredníctvom:






  a) | zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do prevencie, navrhovania a vykonávania opatrení na riadenie rizík a opatrení na riadenie rizík spôsobených prírodnými katastrofami, alebo katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou; |
| --- | --- | --- |

5.1.

a)

zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do prevencie, navrhovania a vykonávania opatrení na riadenie rizík a opatrení na riadenie rizík spôsobených prírodnými katastrofami, alebo katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou;

| b) | posilnenia osobitných kapacít miestnych a regionálnych orgánov a začlenenia týchto kapacít do plánovaného mechanizmu, pretože v prípade katastrofy zasahujú ako prví; |
| --- | --- |

b)

posilnenia osobitných kapacít miestnych a regionálnych orgánov a začlenenia týchto kapacít do plánovaného mechanizmu, pretože v prípade katastrofy zasahujú ako prví;

| c) | využitia kapacít, ktorými miestne a regionálne orgány disponujú pre činnosti koordinácie a operačných postupov vykonávaných s cieľom minimalizovať duplicitu a posilniť interoperabilitu; |
| --- | --- |

c)

využitia kapacít, ktorými miestne a regionálne orgány disponujú pre činnosti koordinácie a operačných postupov vykonávaných s cieľom minimalizovať duplicitu a posilniť interoperabilitu;

| d) | posilnenia ich úlohy v kontexte cezhraničnej spolupráce prostredníctvom vykonávania spoločných plánov, programov a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

d)

posilnenia ich úlohy v kontexte cezhraničnej spolupráce prostredníctvom vykonávania spoločných plánov, programov a odbornej prípravy.

V Bruseli 18. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 11.5.2001, s. 27.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany – odpoveď na prírodné katastrofy (Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008, s. 66).

2

Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany – odpoveď na prírodné katastrofy

(3)  Stanovisko EHSV na tému Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 97).

3

Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof

(4)  Stanovisko EHSV na tému Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie (Ú. v. EÚ C 170, 5.6.2014, s. 45).

4

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie

(5)  Stanovisko EHSV na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami (Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 38).

5

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na poskytovanie dodatočnej pomoci členským štátom postihnutým prírodnými katastrofami

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/238 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/238

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opakovanom použití informácií verejného sektora (prepracované znenie) a oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru“

[COM(2018) 234 final — 2018/0111 (COD); COM(2018) 232 final]

(2019/C 62/38)

| Spravodajkyňa: | Baiba MILTOVIČA |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Baiba MILTOVIČA

| Konzultácia | Európsky parlament, 28. mája 2018
  Rada Európskej únie, 4. júna 2018
  Európska komisia, 18. júna 2018 |
| --- | --- |
| | |
| Právny základ | články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 6. septembra 2018 |
| Prijatie v pléne | 17. októbra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 122/0/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 28. mája 2018

Rada Európskej únie, 4. júna 2018

Európska komisia, 18. júna 2018

Právny základ

články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

6. septembra 2018

Prijatie v pléne

17. októbra 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

122/0/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Opakované použitie informácií verejného sektora vedie k posilneniu dátového hospodárstva v EÚ a podporuje rozvoj spoločnosti a všeobecnú prosperitu. Podľa názoru EHSV majú smernica, ako aj jej pripravované zlepšenia a doplnenia mimoriadny význam, aby sa pomocou nej podarilo vyriešiť závažné problémy súvisiace s vykonaním stratégie, ktorej cieľom je vytvorenie digitálneho trhu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zhodnotil súlad plánovaných zmien smernice s cieľmi zlepšenia, vo všeobecnosti víta návrh Komisie prepracovať smernicu a je presvedčený o tom, že navrhované zmeny budú mať kladný účinok na všeobecné ciele zlepšenia. Zastáva však názor, že navrhované zmeny nepostačujú na efektívne zlepšenie problematických oblastí. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV preskúmal oznámenie Komisie týkajúce sa spoločného európskeho dátového priestoru a súhlasí so zásadami a opatreniami v ňom obsiahnutými, ktoré podnikom a verejnému sektoru uľahčia prístup k údajom z rôznych zdrojov, hospodárskych odvetví a odborov a tieto údaje ďalej používať. |
| --- | --- |

1.3.

1.4.   Závery

| 1.4.1. | EHSV sa domnieva, že navrhované zmeny smernice, ktoré súvisia so všeobecnými cieľmi zlepšenia, sú zamerané na nasledujúce skutočnosti:






  — | zlepšenie už existujúceho pozitívneho účinku smernice o informáciách verejného sektora, posilnenie dátového hospodárstva v EÚ, vyšší počet opakovane použiteľných údajov verejného sektora; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

—

zlepšenie už existujúceho pozitívneho účinku smernice o informáciách verejného sektora, posilnenie dátového hospodárstva v EÚ, vyšší počet opakovane použiteľných údajov verejného sektora;

| — | zabezpečenie podmienok pre poskytovanie údajov, ktoré budú porovnateľné v rámci celej EÚ, čím bude zaistená spravodlivá hospodárska súťaž (pozri bod 3.2.2); |
| --- | --- |

—

zabezpečenie podmienok pre poskytovanie údajov, ktoré budú porovnateľné v rámci celej EÚ, čím bude zaistená spravodlivá hospodárska súťaž (pozri bod 3.2.2);

| — | dlhodobé zníženie administratívnej záťaže na strane držiteľov opakovane použiteľných informácií verejného sektora (pozri bod 3.2.3); |
| --- | --- |

—

dlhodobé zníženie administratívnej záťaže na strane držiteľov opakovane použiteľných informácií verejného sektora (pozri bod 3.2.3);

| — | posilnenie postavenia MSP na trhu s údajmi, pričom je nutné zabezpečiť, aby ich prekážky neodradili od opakovaného použitia verejných údajov na komerčné účely (pozri bod 3.2.4). Cieľ posilnenia MSP však nesmú ohroziť príliš striktné zákazy blokovania údajov, ktoré by bránili rozvoju a realizácii inovatívnych miestnych projektov s MSP. |
| --- | --- |

—

posilnenie postavenia MSP na trhu s údajmi, pričom je nutné zabezpečiť, aby ich prekážky neodradili od opakovaného použitia verejných údajov na komerčné účely (pozri bod 3.2.4). Cieľ posilnenia MSP však nesmú ohroziť príliš striktné zákazy blokovania údajov, ktoré by bránili rozvoju a realizácii inovatívnych miestnych projektov s MSP.

| 1.4.2. | EHSV sa domnieva, že zmeny smernice plánované v súvislosti so zistenými problémami vo všeobecnosti zlepšia situáciu a prispejú k riešeniu týchto problémov, na ktoré sú zamerané. V súvislosti s jednotlivými problémami treba skonštatovať, že pokiaľ ide o:






  — | „dynamické údaje/aplikačné programovacie rozhrania“, zmeny sú iba čiastočne vhodné na zlepšenie problémovej oblasti, pretože výsledok zmien nie je možné ani skontrolovať, ani predvídať, a zlepšenie nemusí byť dostatočné najmä z krátkodobého hľadiska (pozri body 3.1.3, 3.3.1); |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

—

„dynamické údaje/aplikačné programovacie rozhrania“, zmeny sú iba čiastočne vhodné na zlepšenie problémovej oblasti, pretože výsledok zmien nie je možné ani skontrolovať, ani predvídať, a zlepšenie nemusí byť dostatočné najmä z krátkodobého hľadiska (pozri body 3.1.3, 3.3.1);

| — | „poplatky“, zmeny sú vhodné na zlepšenie problémovej oblasti, povedú k náprave pri zvýšených poplatkoch a podporia opakované použitie údajov hlavne tým, že pre MSP budú ľahšie dostupné (pozri body 3.1.5, 3.3.2), zároveň EHSV poukazuje na to, že primeraná kompenzácia vynaložených výdavkov je nevyhnutná pre verejné podniky; |
| --- | --- |

—

„poplatky“, zmeny sú vhodné na zlepšenie problémovej oblasti, povedú k náprave pri zvýšených poplatkoch a podporia opakované použitie údajov hlavne tým, že pre MSP budú ľahšie dostupné (pozri body 3.1.5, 3.3.2), zároveň EHSV poukazuje na to, že primeraná kompenzácia vynaložených výdavkov je nevyhnutná pre verejné podniky;

| — | „rozsah pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora“, zmeny nie sú dostatočné, pretože rozšírenie pôsobnosti smernice je výlučne formálne a neobsahuje skutočné dodatočné povinnosti, takže konkrétny problém sa tým nevyrieši (pozri body 3.1.1, 3.1.3, 3.3.3); |
| --- | --- |

—

„rozsah pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora“, zmeny nie sú dostatočné, pretože rozšírenie pôsobnosti smernice je výlučne formálne a neobsahuje skutočné dodatočné povinnosti, takže konkrétny problém sa tým nevyrieši (pozri body 3.1.1, 3.1.3, 3.3.3);

| — | „blokovanie údajov verejného sektora“, zmeny sú nedostatočné a k vyriešeniu problému, ktorý súvisí s blokovaním údajov verejného sektora, prispejú iba čiastočne a nepriamo (pozri bod 3.1.4, 3.3.4). |
| --- | --- |

—

„blokovanie údajov verejného sektora“, zmeny sú nedostatočné a k vyriešeniu problému, ktorý súvisí s blokovaním údajov verejného sektora, prispejú iba čiastočne a nepriamo (pozri bod 3.1.4, 3.3.4).

1.5.   Odporúčania

| 1.5.1. | Postoj EHSV: Možnosti „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“, ktorú zvolila Komisia, nepostačujú na vyriešenie všetkých problémov, ktoré boli zistené v súvislosti s účinnosťou smernice (pozri bod 4.1.3).

  Odporúčanie EHSV: Ak niektorý z hlavných dôvodov zmeny smernice a jeden z najdôležitejších cieľov spočíva vo vyriešení zistených problémov, tak je nutné postupovať aktívnejším a cieleným spôsobom a pri riešení konkrétnych problémov si vybrať možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. Prípadne to môže byť spojené so zmenou možností, ktoré sú uvedené v posúdení vplyvu. |
| --- | --- |

1.5.1.

Odporúčanie EHSV: Ak niektorý z hlavných dôvodov zmeny smernice a jeden z najdôležitejších cieľov spočíva vo vyriešení zistených problémov, tak je nutné postupovať aktívnejším a cieleným spôsobom a pri riešení konkrétnych problémov si vybrať možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. Prípadne to môže byť spojené so zmenou možností, ktoré sú uvedené v posúdení vplyvu.

| 1.5.2. | Postoj EHSV: Je nevyhnutné odstrániť nedostatky, ktoré zistil výbor pre kontrolu regulácie, a v súvislosti so zmenami smernice vykonať príslušné nápravné opatrenia (pozri bod 4.1.2).

  Odporúčanie EHSV: Ako jedno z nápravných opatrení treba v smernici jasne a zrozumiteľne uviesť, ktorý právny predpis má prednosť v prípade rozporu medzi touto smernicou a niektorými inými právnymi predpismi: všeobecné nariadenie o ochrane údajov, smernica o databázach alebo smernica o infraštruktúre pre priestorové informácie. |
| --- | --- |

1.5.2.

Odporúčanie EHSV: Ako jedno z nápravných opatrení treba v smernici jasne a zrozumiteľne uviesť, ktorý právny predpis má prednosť v prípade rozporu medzi touto smernicou a niektorými inými právnymi predpismi: všeobecné nariadenie o ochrane údajov, smernica o databázach alebo smernica o infraštruktúre pre priestorové informácie.

| 1.5.3. | Postoj EHSV: Posúdenie vplyvu iba nedostatočne odráža stanovisko zainteresovaných strán, pokiaľ ide o výber možnosti „intervencie s vysokou alebo nižšou legislatívnou intenzitou“ (pozri bod 4.1.4).

  Odporúčanie EHSV: Treba uskutočniť ďalšie posúdenie stanoviska skupín zainteresovaných strán, pokiaľ ide o zvolenú možnosť riešenia jednotlivých problémov, a odhadnúť význam rôznych skupín zainteresovaných strán pre spoločnosť ako celok, čo by umožnilo objektívnejší a lepšie odôvodnený výber možností riešenia konkrétnych problémov. |
| --- | --- |

1.5.3.

Odporúčanie EHSV: Treba uskutočniť ďalšie posúdenie stanoviska skupín zainteresovaných strán, pokiaľ ide o zvolenú možnosť riešenia jednotlivých problémov, a odhadnúť význam rôznych skupín zainteresovaných strán pre spoločnosť ako celok, čo by umožnilo objektívnejší a lepšie odôvodnený výber možností riešenia konkrétnych problémov.

| 1.5.4. | Postoj EHSV: Vzhľadom na skutočnosť, že informácie alebo dokumenty musia byť čoraz častejšie k dispozícii za krátky čas, je maximálna doba spracovania 20 pracovných dní v niektorých prípadoch príliš dlhá (pozri bod 3.1.2).

  Odporúčanie EHSV: Overiť možnosť poskytnúť väčšiu flexibilitu. |
| --- | --- |

1.5.4.

Odporúčanie EHSV: Overiť možnosť poskytnúť väčšiu flexibilitu.

| 1.5.5. | Postoj EHSV: V návrhu smernice a posúdení vplyvu sa nedostatočne zohľadňujú hlavné záujmy viacerých skupín zainteresovaných strán (pozri bod 4.2.1).

  Odporúčanie EHSV: Mali by sa posúdiť nasledujúce body, ktoré neboli dostatočne zohľadnené:






  — | možné zníženie počtu zamestnancov vo verejnom sektore z dôvodu automatizácie, nevyhnutnosť preškolenia zamestnancov a riešenia sociálnych problémov; |
| --- | --- | --- |

1.5.5.

Odporúčanie EHSV: Mali by sa posúdiť nasledujúce body, ktoré neboli dostatočne zohľadnené:

—

možné zníženie počtu zamestnancov vo verejnom sektore z dôvodu automatizácie, nevyhnutnosť preškolenia zamestnancov a riešenia sociálnych problémov;

| — | rovnaké práva a povinnosti pre verejný a súkromný sektor, pokiaľ ide o prístup k údajom; |
| --- | --- |

—

rovnaké práva a povinnosti pre verejný a súkromný sektor, pokiaľ ide o prístup k údajom;

| — | kompenzácie pre verejné podniky; |
| --- | --- |

—

kompenzácie pre verejné podniky;

| — | ochrana „kritickej infraštruktúry“; |
| --- | --- |

—

ochrana „kritickej infraštruktúry“;

| — | zabránenie prekrývaniu smernice s miestnymi alebo odvetvovými právnymi predpismi; |
| --- | --- |

—

zabránenie prekrývaniu smernice s miestnymi alebo odvetvovými právnymi predpismi;

| — | narušenie hospodárskej súťaže v prípade verejných podnikov. |
| --- | --- |

—

narušenie hospodárskej súťaže v prípade verejných podnikov.

| 1.5.6. | Postoj EHSV: V navrhovanom prepracovaní smernice Komisia účelovo poukazuje na potrebu napraviť nedostatky zistené v smernici. V súvislosti s týmito zistenými nedostatkami však nenavrhuje podstatné zlepšenia, pretože nevytvára rovnováhu medzi rozdielnymi záujmami rôznych skupín zainteresovaných strán a predovšetkým nenavrhuje podobné podmienky pre verejné a súkromné spoločnosti v súvislosti s výmenou informácií.

  Odporúčanie EHSV: Výbor by chcel dôrazne vyzvať Komisiu, aby prehodnotila svoj postoj k riešeniu problémov zistených hodnotením predchádzajúcej smernice a stanovila:






  — | ciele, ktoré sa prepracovaním smernice majú dosiahnuť, pričom zohľadní súčasný stav a rozdielne záujmy a výhrady rozličných skupín zainteresovaných strán; |
| --- | --- | --- |

1.5.6.

Odporúčanie EHSV: Výbor by chcel dôrazne vyzvať Komisiu, aby prehodnotila svoj postoj k riešeniu problémov zistených hodnotením predchádzajúcej smernice a stanovila:

—

ciele, ktoré sa prepracovaním smernice majú dosiahnuť, pričom zohľadní súčasný stav a rozdielne záujmy a výhrady rozličných skupín zainteresovaných strán;

| — | podmienky postupného napredovania k cieľom prepracovania smernice tak, že rôzne body smernice dá do súvisu s inými legislatívnymi dokumentmi alebo činnosťami, ktoré umožnia vyváženie odlišných záujmov skupín zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

podmienky postupného napredovania k cieľom prepracovania smernice tak, že rôzne body smernice dá do súvisu s inými legislatívnymi dokumentmi alebo činnosťami, ktoré umožnia vyváženie odlišných záujmov skupín zainteresovaných strán.

2.   Obsah návrhu smernice

2.1.   Kontext zmien smernice

| 2.1.1. | Vo verejnom sektore v členských štátoch EÚ sa vytvára obrovský objem údajov, ktoré sa používajú na to, aby poskytovanie súkromných a verejných služieb prebiehalo efektívnejšie a aby sa lepšie prijímali informované rozhodnutia. Európska únia preto už niekoľko rokov podporuje opakované použitie informácií verejného sektora (public sector information – PSI). Revízia smernice o informáciách verejného sektora je dôležitou iniciatívou týkajúcou sa dostupnosti a opakovaného použitia verejných a verejne financovaných údajov, ktorú oznámila Komisia v preskúmaní stratégie digitálneho jednotného trhu v polovici trvania. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Komisia smernicu prepracovala a prispôsobila nedávnemu vývoju v oblasti správy a využívania údajov.






  — | 17. novembra 2003 bola prijatá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora (ďalej len „smernica o informáciách verejného sektora“).

  Jej účelom je harmonizácia základných podmienok opakovaného použitia a odstránenie hlavných prekážok opakovaného použitia na vnútornom trhu, a teda uľahčenie opakovaného použitia informácií verejného sektora na celom území Únie. |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

—

17. novembra 2003 bola prijatá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora (ďalej len „smernica o informáciách verejného sektora“).

Jej účelom je harmonizácia základných podmienok opakovaného použitia a odstránenie hlavných prekážok opakovaného použitia na vnútornom trhu, a teda uľahčenie opakovaného použitia informácií verejného sektora na celom území Únie.

| — | V júli 2013 bola smernica 2003/98/ES zmenená smernicou 2013/37/EÚ.

  Zmenami bola zavedená povinnosť umožniť opakované použitie všeobecne dostupných verejných údajov a došlo k rozšíreniu pôsobnosti smernice. Boli zavedené štandardné pravidlá, ktorými sa poplatky obmedzujú na vedľajšie náklady vzniknuté pri reprodukcii, poskytovaní a šírení dokumentov, a subjektom verejného sektora bola uložená povinnosť, aby svoje predpisy a podmienky, ktoré sa týkajú poplatkov, upravili transparentnejšie. |
| --- | --- |

—

V júli 2013 bola smernica 2003/98/ES zmenená smernicou 2013/37/EÚ.

Zmenami bola zavedená povinnosť umožniť opakované použitie všeobecne dostupných verejných údajov a došlo k rozšíreniu pôsobnosti smernice. Boli zavedené štandardné pravidlá, ktorými sa poplatky obmedzujú na vedľajšie náklady vzniknuté pri reprodukcii, poskytovaní a šírení dokumentov, a subjektom verejného sektora bola uložená povinnosť, aby svoje predpisy a podmienky, ktoré sa týkajú poplatkov, upravili transparentnejšie.

| — | 25. apríla 2018 bol predložený návrh na prepracovanie smernice o informáciách verejného sektora, COM(2018) 234 final. Týmto návrhom sa zásadne mení smernica 2003/98/ES a dopĺňa sa niekoľko nových ustanovení. V súlade s článkom 13 smernice o informáciách verejného sektora bola vykonaná revízia doterajšieho uplatňovania tejto smernice a upozornilo sa na problematické otázky. Aby sa lepšie využil potenciál informácií verejného sektora, je v prepracovanej smernici upravené zlepšenie viacerých oblastí, ktoré boli pri posúdení identifikované ako problematické. |
| --- | --- |

—

25. apríla 2018 bol predložený návrh na prepracovanie smernice o informáciách verejného sektora, COM(2018) 234 final. Týmto návrhom sa zásadne mení smernica 2003/98/ES a dopĺňa sa niekoľko nových ustanovení. V súlade s článkom 13 smernice o informáciách verejného sektora bola vykonaná revízia doterajšieho uplatňovania tejto smernice a upozornilo sa na problematické otázky. Aby sa lepšie využil potenciál informácií verejného sektora, je v prepracovanej smernici upravené zlepšenie viacerých oblastí, ktoré boli pri posúdení identifikované ako problematické.

| 2.1.3. | Navrhované zmeny smernice predstavujú návrh v rámci tretieho dátového balíka, ktorý Európska komisia schválila 25. apríla 2018. Ten obsahuje aj oznámenie Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru (1), v ktorom sa rieši otázka prístupu k údajom súkromného sektora vo verejnom záujme a stanovujú zásady výmeny údajov medzi podnikmi (B2B), ako aj medzi podnikmi a verejnou správou (B2G). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.3.1. | V oznámení sú uvedené kľúčové zásady opakovaného používania údajov v súkromnom sektore (B2B):






  — | transparentnosť; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.1.

—

transparentnosť;

| — | vytváranie spoločných hodnôt; |
| --- | --- |

—

vytváranie spoločných hodnôt;

| — | vzájomné rešpektovanie komerčných záujmov iných; |
| --- | --- |

—

vzájomné rešpektovanie komerčných záujmov iných;

| — | zabezpečenie nenarušenej hospodárskej súťaže; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie nenarušenej hospodárskej súťaže;

| — | minimalizované blokovanie údajov. |
| --- | --- |

—

minimalizované blokovanie údajov.

| 2.1.3.2. | V oznámení sú uvedené aj kľúčové zásady opakovaného používania údajov súkromného sektoru vo verejnom sektore (B2G):






  — | proporcionalita v použití údajov súkromného sektora; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.2.

—

proporcionalita v použití údajov súkromného sektora;

| — | obmedzenie účelu; |
| --- | --- |

—

obmedzenie účelu;

| — | nespôsobovať škodu; |
| --- | --- |

—

nespôsobovať škodu;

| — | podmienky opakovaného použitia údajov; |
| --- | --- |

—

podmienky opakovaného použitia údajov;

| — | zmiernenie obmedzení údajov súkromného sektora; |
| --- | --- |

—

zmiernenie obmedzení údajov súkromného sektora;

| — | transparentnosť a spoločenská účasť. |
| --- | --- |

—

transparentnosť a spoločenská účasť.

2.2.   Ciele, ktoré sa sledujú zmenami smernice

| 2.2.1. | Všeobecné ciele:






  — | posilnenie pozitívneho vplyvu smernice o informáciách verejného sektora, ako aj dátového hospodárstva EÚ tým, že sa zvýši množstvo údajov verejného sektora, ktoré možno opakovane použiť; |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

—

posilnenie pozitívneho vplyvu smernice o informáciách verejného sektora, ako aj dátového hospodárstva EÚ tým, že sa zvýši množstvo údajov verejného sektora, ktoré možno opakovane použiť;

| — | zabezpečenie podmienok pre poskytovanie údajov, ktoré budú porovnateľné v rámci celej EÚ, čím bude zaistená spravodlivá hospodárska súťaž; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie podmienok pre poskytovanie údajov, ktoré budú porovnateľné v rámci celej EÚ, čím bude zaistená spravodlivá hospodárska súťaž;

| — | zníženie administratívnej záťaže pre držiteľov opakovane použiteľných informácií verejného sektora; |
| --- | --- |

—

zníženie administratívnej záťaže pre držiteľov opakovane použiteľných informácií verejného sektora;

| — | posilnenie postavenia MSP na trhu s údajmi, pričom je nutné zabezpečiť, aby ich prekážky neodradili od opakovaného použitia verejných údajov na komerčné účely. |
| --- | --- |

—

posilnenie postavenia MSP na trhu s údajmi, pričom je nutné zabezpečiť, aby ich prekážky neodradili od opakovaného použitia verejných údajov na komerčné účely.

| 2.2.2. | Osobitný cieľ:






  — | zlepšenie štyroch najdôležitejších oblastí, v ktorých boli pri predchádzajúcom posúdení účinnosti smernice zistené problémy. |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

—

zlepšenie štyroch najdôležitejších oblastí, v ktorých boli pri predchádzajúcom posúdení účinnosti smernice zistené problémy.

2.3.   Najdôležitejšie problémové oblasti, pokiaľ ide o účinnosť smernice (oblasti, v ktorých existuje potenciál na zlepšenie)

| 2.3.1. | Problémová oblasť: „dynamické údaje/aplikačné programovacie rozhrania“:







  — | neúplný prístup v reálnom čase k údajom, ktoré sú v držbe verejných subjektov, predovšetkým k dynamickým údajom, t. j. údajom, ktoré sa časom menia; |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

—

neúplný prístup v reálnom čase k údajom, ktoré sú v držbe verejných subjektov, predovšetkým k dynamickým údajom, t. j. údajom, ktoré sa časom menia;

| — | nedostatočné poskytovanie a využívanie primeraných technických prostriedkov (aplikačné programovacie rozhranie/API). |
| --- | --- |

—

nedostatočné poskytovanie a využívanie primeraných technických prostriedkov (aplikačné programovacie rozhranie/API).

| 2.3.2. | Problémová oblasť „poplatky“:






  — | subjekty verejného sektora využívajú rôzne v súčasnosti dovolené výnimky a vyberajú poplatky za opakované použitie údajov verejného sektora, ktoré sú oveľa vyššie, ako by bolo potrebné na pokrytie nákladov, čo vedie k narušeniu trhu – veľké podniky sú podporované, a malým a stredným podnikom (MSP), ktoré si nákup verejných údajov nemôžu dovoliť, sa kladú prekážky. |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

—

subjekty verejného sektora využívajú rôzne v súčasnosti dovolené výnimky a vyberajú poplatky za opakované použitie údajov verejného sektora, ktoré sú oveľa vyššie, ako by bolo potrebné na pokrytie nákladov, čo vedie k narušeniu trhu – veľké podniky sú podporované, a malým a stredným podnikom (MSP), ktoré si nákup verejných údajov nemôžu dovoliť, sa kladú prekážky.

| 2.3.3. | Problémová oblasť „rozsah pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora“:






  — | smernica neplatí pre subjekty, ktoré pôsobia v odvetví dopravy a verejných služieb; |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

—

smernica neplatí pre subjekty, ktoré pôsobia v odvetví dopravy a verejných služieb;

| — | smernica sa nevzťahuje na výskumné údaje, ktoré boli získané financovaním z verejných prostriedkov. |
| --- | --- |

—

smernica sa nevzťahuje na výskumné údaje, ktoré boli získané financovaním z verejných prostriedkov.

| 2.3.4. | Problémová oblasť „blokovanie údajov verejného sektora“:







  — | držitelia údajov verejného sektora uzatvárajú so súkromným sektorom výhradné dohody, aby zo svojch údajov dosiahli ďalší zisk, čím dochádza k obmedzeniu počtu potenciálnych opakovaných používateľov údajov. |
| --- | --- | --- |

2.3.4.

—

držitelia údajov verejného sektora uzatvárajú so súkromným sektorom výhradné dohody, aby zo svojch údajov dosiahli ďalší zisk, čím dochádza k obmedzeniu počtu potenciálnych opakovaných používateľov údajov.

2.4.   Možnosti ako zlepšiť problémové oblasti a zvolená možnosť

| 2.4.1. | Pri posúdení vplyvu (2) sa posudzovali tieto možné budúce opatrenia:






  a) | základný scenár (so zachovaním súčasného prístupu bez zmien); |
| --- | --- | --- |

2.4.1.

a)

základný scenár (so zachovaním súčasného prístupu bez zmien);

| b) | prerušenie existujúcich opatrení na úrovni EÚ (zrušenie smernice IVS); |
| --- | --- |

b)

prerušenie existujúcich opatrení na úrovni EÚ (zrušenie smernice IVS);

| c) | iba právne nezáväzné opatrenia; |
| --- | --- |

c)

iba právne nezáväzné opatrenia;

| d) | riešenie v podobe súboru zmien smernice o informáciách verejného sektora a nezáväzných opatrení. |
| --- | --- |

d)

riešenie v podobe súboru zmien smernice o informáciách verejného sektora a nezáväzných opatrení.

| 2.4.2. | Možnosti zlepšenia problémových oblastí:






  — | možné riešenie a) bolo ponechané ako základný scenár, s ktorým sa porovnávali ostatné možnosti; |
| --- | --- | --- |

2.4.2.

—

možné riešenie a) bolo ponechané ako základný scenár, s ktorým sa porovnávali ostatné možnosti;

| — | možné riešenia b) a c) boli vyradené v počiatočnom štádiu; |
| --- | --- |

—

možné riešenia b) a c) boli vyradené v počiatočnom štádiu;

| — | možné riešenie d) poslúžilo ako základ dvoch podradených možností:






  — | možnosť zahŕňajúca všetky prvky nižšej legislatívnej intenzity; |
| --- | --- | --- |

—

možné riešenie d) poslúžilo ako základ dvoch podradených možností:

—

možnosť zahŕňajúca všetky prvky nižšej legislatívnej intenzity;

| — | možnosť zahŕňajúca všetky prvky vyššej legislatívnej intenzity. |
| --- | --- |

—

možnosť zahŕňajúca všetky prvky vyššej legislatívnej intenzity.

Možnosť, ktorú zvolila Komisia, predstavuje zmiešaný súbor regulačných zásahov s nižšou intenzitou v kombinácii s aktualizáciou existujúcich nezáväzných opatrení, čiže celkovo „intervenciu s nižšou legislatívnou intenzitou“.

| 3. | Všeobecné pripomienky |
| --- | --- |

3.

EHSV posúdil navrhované zmeny smernice z troch hľadísk:

| — | najdôležitejšie zmeny a doplnenia pôvodného znenia smernice (pozri bod 3.1); |
| --- | --- |

—

najdôležitejšie zmeny a doplnenia pôvodného znenia smernice (pozri bod 3.1);

| — | zhoda zmien a doplnení smernice so všeobecnými cieľmi zmien smernice (pozri bod 3.2); |
| --- | --- |

—

zhoda zmien a doplnení smernice so všeobecnými cieľmi zmien smernice (pozri bod 3.2);

| — | zhoda zmien a doplnení smernice s najdôležitejšími oblasťami, v ktorých existuje potenciál na zlepšenie (pozri bod 3.3). |
| --- | --- |

—

zhoda zmien a doplnení smernice s najdôležitejšími oblasťami, v ktorých existuje potenciál na zlepšenie (pozri bod 3.3).

3.1.   Najdôležitejšie zmeny pôvodného textu smernice

3.1.1.   Kapitola I – Všeobecné ustanovenia

Zmeny smernice v článku 1 – Predmet a rozsah pôsobnosti

| — | Rozsah pôsobnosti smernice sa rozširuje aj na údaje verejných služieb a dopravných služieb a na výskumné údaje. |
| --- | --- |

—

Rozsah pôsobnosti smernice sa rozširuje aj na údaje verejných služieb a dopravných služieb a na výskumné údaje.

| — | V dôvodovej správe k smernici (3) sa uvádza:






  — | údaje v odvetví dopravy a verejných služieb: použije sa obmedzený súbor povinností: „verejné podniky môžu účtovať nad rámec hraničných nákladov na šírenie informácií a nie sú povinné poskytovať údaje, ktoré nechcú poskytnúť“; |
| --- | --- | --- |

—

V dôvodovej správe k smernici (3) sa uvádza:

—

údaje v odvetví dopravy a verejných služieb: použije sa obmedzený súbor povinností: „verejné podniky môžu účtovať nad rámec hraničných nákladov na šírenie informácií a nie sú povinné poskytovať údaje, ktoré nechcú poskytnúť“;

| — | výskumné údaje: „členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom [...]“, čím v zásade na úrovni EÚ nie je nič predpísané a na všetky činnosti, ktoré s tým súvisia, sa tak ako doposiaľ vzťahuje voľné rozhodovanie členských štátov. |
| --- | --- |

—

výskumné údaje: „členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom [...]“, čím v zásade na úrovni EÚ nie je nič predpísané a na všetky činnosti, ktoré s tým súvisia, sa tak ako doposiaľ vzťahuje voľné rozhodovanie členských štátov.

Postoj EHSV

| — | EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny, ale domnieva sa, že neponúkajú dostatočné riešenie problému rozsahu pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora, pretože rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice môže viesť k narušeniu trhu medzi verejnými a súkromnými podnikmi pôsobiacimi na tom istom trhu. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice aj na súkromné podniky môže vyriešiť tento problém a zároveň podporiť inovácie vo verejných podnikoch. |
| --- | --- |

—

EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny, ale domnieva sa, že neponúkajú dostatočné riešenie problému rozsahu pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora, pretože rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice môže viesť k narušeniu trhu medzi verejnými a súkromnými podnikmi pôsobiacimi na tom istom trhu. Rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice aj na súkromné podniky môže vyriešiť tento problém a zároveň podporiť inovácie vo verejných podnikoch.

| — | Naplánované zmeny sú spojené s dodatočnou pracovnou a finančnou záťažou. |
| --- | --- |

—

Naplánované zmeny sú spojené s dodatočnou pracovnou a finančnou záťažou.

3.1.2.   Kapitola II – Žiadosti o opakované použitie

Zmeny smernice v článku 4 – Požiadavky na spracovanie žiadostí o opakované použitie

| — | Sú stanovené výnimky, pri ktorých neplatia požiadavky na spracovanie žiadostí o opakované použitie. |
| --- | --- |

—

Sú stanovené výnimky, pri ktorých neplatia požiadavky na spracovanie žiadostí o opakované použitie.

Postoj EHSV: EHSV podporuje navrhované zmeny týkajúce sa výnimiek, ale domnieva sa, že na základe skutočnosti, že informácie alebo dokumenty musia byť čoraz častejšie k dispozícii veľmi rýchlo, by v prípade žiadostí týkajúcich sa údajov, ktoré môžu byť ľahko sprístupnené, mohla byť maximálna doba spracovania kratšia ako 20 pracovných dní.

3.1.3.   Kapitola III – Podmienky opakovaného použitia

Zmeny smernice v článku 5 – Dostupné formáty

| — | Stanovuje sa, že subjekty verejného sektora a verejné podniky sprístupnia dynamické údaje na opakované použitie ihneď po ich zbere prostredníctvom vhodných aplikačných programovacích rozhraní (API). |
| --- | --- |

—

Stanovuje sa, že subjekty verejného sektora a verejné podniky sprístupnia dynamické údaje na opakované použitie ihneď po ich zbere prostredníctvom vhodných aplikačných programovacích rozhraní (API).

| — | Stanovuje sa, že ak by sprístupnenie dokumentov ihneď po ich zbere presahovalo finančné a technické možnosti subjektu verejného sektora alebo verejného podniku, sprístupnia sa dokumenty uvedené v odseku 4 v lehote, ktorá neprimerane nezníži využitie ich ekonomického potenciálu. |
| --- | --- |

—

Stanovuje sa, že ak by sprístupnenie dokumentov ihneď po ich zbere presahovalo finančné a technické možnosti subjektu verejného sektora alebo verejného podniku, sprístupnia sa dokumenty uvedené v odseku 4 v lehote, ktorá neprimerane nezníži využitie ich ekonomického potenciálu.

| — | Bola zvolená možnosť, podľa ktorej existuje „mäkká“ povinnosť členských štátov sprístupniť dynamické údaje včas a zaviesť aplikačné programovacie rozhrania (možnosť intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou). |
| --- | --- |

—

Bola zvolená možnosť, podľa ktorej existuje „mäkká“ povinnosť členských štátov sprístupniť dynamické údaje včas a zaviesť aplikačné programovacie rozhrania (možnosť intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou).

Postoj EHSV

| — | EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny a domnieva sa, že vo všeobecnosti prispejú k riešeniu problematiky „dynamických údajov“. Výsledok zmien sa však nedá ani skontrolovať ani predvídať, a tak výsledok zmien nemusí byť priaznivý najmä z krátkodobého hľadiska. |
| --- | --- |

—

EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny a domnieva sa, že vo všeobecnosti prispejú k riešeniu problematiky „dynamických údajov“. Výsledok zmien sa však nedá ani skontrolovať ani predvídať, a tak výsledok zmien nemusí byť priaznivý najmä z krátkodobého hľadiska.

| — | Spočiatku budú mať držitelia údajov dodatočné náklady (na vytvorenie API a zavedenie technológie), ale z dlhodobého hľadiska možno vďaka optimalizovanej organizácii práce očakávať zisky držiteľov údajov (okrem toho treba zohľadniť možné zmeny v zamestnanosti vo verejnom sektore na základe automatizácie a potrebu riešiť sociálne problémy). |
| --- | --- |

—

Spočiatku budú mať držitelia údajov dodatočné náklady (na vytvorenie API a zavedenie technológie), ale z dlhodobého hľadiska možno vďaka optimalizovanej organizácii práce očakávať zisky držiteľov údajov (okrem toho treba zohľadniť možné zmeny v zamestnanosti vo verejnom sektore na základe automatizácie a potrebu riešiť sociálne problémy).

Zmeny smernice v článku 10 – Dostupnosť a opakované použitie výskumných údajov

| — | Stanovuje sa, že členské štáty podporia dostupnosť výskumných údajov prijatím vnútroštátnych politík a príslušných opatrení zameraných na verejné sprístupnenie výskumných údajov financovaných z verejných zdrojov („politiky otvoreného prístupu“). |
| --- | --- |

—

Stanovuje sa, že členské štáty podporia dostupnosť výskumných údajov prijatím vnútroštátnych politík a príslušných opatrení zameraných na verejné sprístupnenie výskumných údajov financovaných z verejných zdrojov („politiky otvoreného prístupu“).

Postoj EHSV: EHSV čiastočne podporuje nové znenie, ktoré podľa jeho názoru vo všeobecnosti zvýši účinnosť smernice o informáciách verejného sektora, nepostačuje však na vyriešenie problematiky rozsahu pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora, pretože je deklaratórnej povahy, takže sa na úrovni EÚ nič nepredpisuje a všetky možné činnosti sú na zvážení každého členského štátu.

3.1.4.   Kapitola IV – Nediskriminácia a čestné obchodovanie

Zmeny smernice v článku 12 – Zákaz výhradných dohôd

| — | Stanovuje sa, že právne alebo praktické dohody, ktoré môžu bez toho, aby výslovne udelili výhradné právo, viesť k obmedzeniu dostupnosti dokumentov na opakované použitie, musia byť zverejnené aspoň dva mesiace pred nadobudnutím ich účinnosti. |
| --- | --- |

—

Stanovuje sa, že právne alebo praktické dohody, ktoré môžu bez toho, aby výslovne udelili výhradné právo, viesť k obmedzeniu dostupnosti dokumentov na opakované použitie, musia byť zverejnené aspoň dva mesiace pred nadobudnutím ich účinnosti.

| — | Zvolenou možnosťou sa stanovujú iba požiadavky transparentnosti (možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“), ale nezakazujú sa činnosti vedúce k blokovaniu údajov (možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“). |
| --- | --- |

—

Zvolenou možnosťou sa stanovujú iba požiadavky transparentnosti (možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“), ale nezakazujú sa činnosti vedúce k blokovaniu údajov (možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“).

Postoj EHSV: EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny a zastáva názor, že vo všeobecnosti prispejú k riešeniu problematiky blokovania údajov verejného sektora. Cieľ posilnenia MSP však nesmú ohroziť príliš striktné zákazy blokovania údajov, ktoré by bránili rozvoju a realizácii inovatívnych miestnych projektov s MSP.

3.1.5.   Kapitola V – Súbory údajov s vysokou hodnotou

Zmeny smernice v článku 13 – Zoznam súborov údajov s vysokou hodnotou

| — | Komisia stanovuje zoznam súborov údajov s vysokou hodnotou a podmienky ich uverejňovania a opakovaného použitia. |
| --- | --- |

—

Komisia stanovuje zoznam súborov údajov s vysokou hodnotou a podmienky ich uverejňovania a opakovaného použitia.

Postoj EHSV:

| — | EHSV podporuje navrhované zmeny a domnieva sa, že sa tým zväčší rozsah opakovaného používania informácií verejného sektora. |
| --- | --- |

—

EHSV podporuje navrhované zmeny a domnieva sa, že sa tým zväčší rozsah opakovaného používania informácií verejného sektora.

| — | Treba vziať do úvahy, že je možné predvídať dodatočné náklady na zavedenie technických riešení a nižšie príjmy držiteľov údajov. |
| --- | --- |

—

Treba vziať do úvahy, že je možné predvídať dodatočné náklady na zavedenie technických riešení a nižšie príjmy držiteľov údajov.

| — | Nestanovuje sa jednoznačný postup zostavovania, udržiavania a používania súborov údajov s vysokou hodnotou. |
| --- | --- |

—

Nestanovuje sa jednoznačný postup zostavovania, udržiavania a používania súborov údajov s vysokou hodnotou.

| — | Nestanovujú sa jednoznačné mechanizmy odškodňovania držiteľov údajov za bezplatné poskytovanie údajov. |
| --- | --- |

—

Nestanovujú sa jednoznačné mechanizmy odškodňovania držiteľov údajov za bezplatné poskytovanie údajov.

3.2.   Zhoda zmien a doplnení smernice so všeobecnými cieľmi zmien smernice

3.2.1.   
  Cieľ: ďalšie zlepšenie už existujúceho pozitívneho účinku smernice o informáciách verejného sektora, posilnenie dátového hospodárstva v EÚ, vyšší počet opakovane použiteľných údajov verejného sektora

Postoj EHSV: Plánovanými zmenami sa vo všeobecnosti sleduje nadradený cieľ.

3.2.2.   
  Cieľ: zabezpečenie podmienok pre poskytovanie údajov, ktoré budú porovnateľné v rámci celej EÚ, čím bude zaistená spravodlivá hospodárska súťaž

Postoj EHSV: Navrhované zmeny sú priamo a jednoznačne zamerané na uskutočnenie tohto cieľa, keďže:

| — | dochádza k zlepšeniu ustanovení o spoplatňovaní (článok 6 smernice); |
| --- | --- |

—

dochádza k zlepšeniu ustanovení o spoplatňovaní (článok 6 smernice);

| — | sú viac regulované možnosti uzatvoriť výhradné dohody (článok 12 smernice); |
| --- | --- |

—

sú viac regulované možnosti uzatvoriť výhradné dohody (článok 12 smernice);

| — | je presne upravené bezplatné poskytovanie údajov resp. súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice); |
| --- | --- |

—

je presne upravené bezplatné poskytovanie údajov resp. súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice);

| — | EHSV zároveň upozorňuje na nebezpečenstvo, že jednostranné povinnosti uložené verejným podnikom, ktoré priamo konkurujú súkromným podnikom, by mohli viesť k narušeniam trhu. |
| --- | --- |

—

EHSV zároveň upozorňuje na nebezpečenstvo, že jednostranné povinnosti uložené verejným podnikom, ktoré priamo konkurujú súkromným podnikom, by mohli viesť k narušeniam trhu.

3.2.3.   
  Cieľ: zníženie administratívnej záťaže pre držiteľov opakovane použiteľných informácií verejného sektora

Postoj EHSV: Plánované zmeny sú vo všeobecnosti vítané.

| — | Z dlhodobého hľadiska povedú k zníženiu administratívnej záťaže pre držiteľov opakovane použiteľných informácií verejného sektora, najmä v spojení s používaním nových technologických riešení (články 5 a 13 smernice). |
| --- | --- |

—

Z dlhodobého hľadiska povedú k zníženiu administratívnej záťaže pre držiteľov opakovane použiteľných informácií verejného sektora, najmä v spojení s používaním nových technologických riešení (články 5 a 13 smernice).

| — | Musí sa však počítať so zmenami v zamestnanosti vo verejnom sektore, čo si zasa vyžaduje riešenie sociálnych problémov. |
| --- | --- |

—

Musí sa však počítať so zmenami v zamestnanosti vo verejnom sektore, čo si zasa vyžaduje riešenie sociálnych problémov.

3.2.4.   
  Cieľ: posilnenie postavenia MSP na trhu s údajmi, pričom je nutné zabezpečiť, aby ich prekážky neodradili od opakovaného použitia verejných údajov na komerčné účely

Postoj EHSV: Navrhované zmeny sú zamerané na dosiahnutie tohto cieľa a v prípade vykonania sa zlepší postavenie MSP, pokiaľ ide o možnosť opakovaného použitia údajov verejného sektora (články 6, 12 a 13 smernice). Výkonnosť, inovácie a rozvoj MSP však nesmú byť obmedzované neprimeranou povinnosťou odovzdávať údaje spolupracujúcich partnerov z verejného sektora alebo zákazom výhradných práv.

3.3.   Zhoda zmien smernice s najdôležitejšími oblasťami, v ktorých existuje potenciál na zlepšenie

3.3.1.   Problémová oblasť: „dynamické údaje/aplikačné programovacie rozhrania

  “

Navrhované zlepšenia:

| — | členské štáty „nie sú záväzne“ nabádané k tomu, aby rýchlo sprístupňovali dynamické údaje a zavádzali API (článok 5 smernice); |
| --- | --- |

—

členské štáty „nie sú záväzne“ nabádané k tomu, aby rýchlo sprístupňovali dynamické údaje a zavádzali API (článok 5 smernice);

| — | členské štáty sú väčšmi povinné zabezpečiť možnosť opakovaného použitia obmedzeného počtu súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice). |
| --- | --- |

—

členské štáty sú väčšmi povinné zabezpečiť možnosť opakovaného použitia obmedzeného počtu súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice).

Postoj EHSV:

| — | Navrhované zmeny sú čiastočne vhodné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.3). |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny sú čiastočne vhodné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.3).

| — | Navrhované zmeny z dlhodobého hľadiska povedú k vyriešeniu otázok súvisiacich s prístupom k dynamickým údajom a podporia opakované použitie dynamických údajov, ako aj využívanie nových technológií (API) na automatickú výmenu údajov. Povinnosť včas sprístupňovať údaje by mala byť nezáväzná, vďaka čomu by sa mohli kompenzovať náročné miestne podmienky a riešiť miestne postupy. |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny z dlhodobého hľadiska povedú k vyriešeniu otázok súvisiacich s prístupom k dynamickým údajom a podporia opakované použitie dynamických údajov, ako aj využívanie nových technológií (API) na automatickú výmenu údajov. Povinnosť včas sprístupňovať údaje by mala byť nezáväzná, vďaka čomu by sa mohli kompenzovať náročné miestne podmienky a riešiť miestne postupy.

3.3.2.   Problémová oblasť: „poplatky

  “

Navrhované zlepšenia:

| — | prísnejšie pravidlá týkajúce sa uplatňovania výnimiek zo všeobecného pravidla, podľa ktorého subjekty verejného sektora nemôžu účtovať poplatky nad rámec hraničných nákladov na šírenie informácií (článok 6 smernice); |
| --- | --- |

—

prísnejšie pravidlá týkajúce sa uplatňovania výnimiek zo všeobecného pravidla, podľa ktorého subjekty verejného sektora nemôžu účtovať poplatky nad rámec hraničných nákladov na šírenie informácií (článok 6 smernice);

| — | vytvorenie zoznam súborov údajov s vysokou hodnotou, ktoré musia byť voľne dostupné vo všetkých členských štátoch (článok 13 smernice). |
| --- | --- |

—

vytvorenie zoznam súborov údajov s vysokou hodnotou, ktoré musia byť voľne dostupné vo všetkých členských štátoch (článok 13 smernice).

Postoj EHSV:

| — | Navrhované zmeny sú vhodné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.5), zároveň EHSV poukazuje na to, že kompenzácia vynaložených výdavkov je nevyhnutná pre verejné podniky. |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny sú vhodné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.5), zároveň EHSV poukazuje na to, že kompenzácia vynaložených výdavkov je nevyhnutná pre verejné podniky.

| — | Navrhované zmeny povedú k náprave v prípade zvýšených poplatkov, čím sa podporí sa opakované použitie údajov, a to predovšetkým prostredníctvom toho, že pre MSP budú ľahšie dostupné. |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny povedú k náprave v prípade zvýšených poplatkov, čím sa podporí sa opakované použitie údajov, a to predovšetkým prostredníctvom toho, že pre MSP budú ľahšie dostupné.

3.3.3.   Problémová oblasť: „rozsah pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora

  “

Navrhované zlepšenia:

| — | rozšírenie predmetu a rozsahu pôsobnosti smernice (článok 1 smernice); |
| --- | --- |

—

rozšírenie predmetu a rozsahu pôsobnosti smernice (článok 1 smernice);

| — | členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, pričom sa zachová flexibilita pri vykonávaní (článok 10 smernice). |
| --- | --- |

—

členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, pričom sa zachová flexibilita pri vykonávaní (článok 10 smernice).

Postoj EHSV: Navrhované zmeny nie sú dostatočné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri body 3.1.1, 3.1.3).

3.3.4.   Problémová oblasť: „blokovanie údajov verejného sektora“

Navrhované zlepšenia: prísnejšie požiadavky týkajúce sa nevýhradnosti a transparentnosti pre dohody medzi verejným a súkromným sektorom, ktorých predmetom sú informácie verejného sektora (články 11 a 12 smernice).

Postoj EHSV:

| — | Navrhované zmeny nie sú dostatočné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.4). |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny nie sú dostatočné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.4).

| — | Navrhované zmeny prispejú čiastočne k vyriešeniu problému blokovania údajov verejného sektora a k podpore opakovaného použitia údajov. Nadmerné opatrenia s cieľom zabrániť blokovaniu údajov však nesmú vytvárať prekážky pre inovatívne projekty a partnerstvá. |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny prispejú čiastočne k vyriešeniu problému blokovania údajov verejného sektora a k podpore opakovaného použitia údajov. Nadmerné opatrenia s cieľom zabrániť blokovaniu údajov však nesmú vytvárať prekážky pre inovatívne projekty a partnerstvá.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Zhodnotenie vplyvu plánovaných zmien

| 4.1.1. | Posúdenie vplyvu navrhovaných zmien je dôležitý dokument. Predstavuje základ záverov a rozhodnutí o tom, ako majú vyzerať zmeny smernice, ktoré samy osebe významne ovplyvnia členské štáty EÚ.- Spoľahlivý spôsob posúdenia vplyvu je preto nevyhnutným predpokladom objektívnych a spoľahlivých výsledkov. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Najdôležitejšie nedostatky, ktoré výbor pre kontrolu regulácie uviedol vo svojom stanovisku (4):






  — | V posúdení vplyvu je len neúplne zreprodukované stanovisko zainteresovaných strán a nie sú v dostatočnej miere zohľadnené predovšetkým pochybnosti, ktoré zainteresované strany vyjadrili o bezpečnosti osobných údajov a o ochrane databáz; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

V posúdení vplyvu je len neúplne zreprodukované stanovisko zainteresovaných strán a nie sú v dostatočnej miere zohľadnené predovšetkým pochybnosti, ktoré zainteresované strany vyjadrili o bezpečnosti osobných údajov a o ochrane databáz;

| — | V posúdení vplyvu nie je dostatočne vysvetlené, aký je vzťah plánovaných zmien k smernici o databázach a k všeobecnému nariadeniu o ochrane údajov; |
| --- | --- |

—

V posúdení vplyvu nie je dostatočne vysvetlené, aký je vzťah plánovaných zmien k smernici o databázach a k všeobecnému nariadeniu o ochrane údajov;

| — | V posúdení vplyvu nie sú dostatočne opísané alternatívy zmien, ktoré prichádzajú do úvahy, a ich spektrum je príliš obmedzené (resp. príliš jednotvárne) na to, aby sa zaručil výber skutočných alternatívnych riešení. |
| --- | --- |

—

V posúdení vplyvu nie sú dostatočne opísané alternatívy zmien, ktoré prichádzajú do úvahy, a ich spektrum je príliš obmedzené (resp. príliš jednotvárne) na to, aby sa zaručil výber skutočných alternatívnych riešení.

Postoj EHSV:

| — | Je nevyhnutné, aby sa odstránili nedostatky zistené výborom pre kontrolu regulácie. |
| --- | --- |

—

Je nevyhnutné, aby sa odstránili nedostatky zistené výborom pre kontrolu regulácie.

| — | Prípadne treba prijať zodpovedajúce opravné opatrenia týkajúce sa zmeny smernice. |
| --- | --- |

—

Prípadne treba prijať zodpovedajúce opravné opatrenia týkajúce sa zmeny smernice.

| 4.1.3. | Záujmy dotknutých zainteresovaných strán uvedené v zhrnutí posúdenia vplyvu (5):






  — | pokiaľ ide o opakované používanie údajov verejného sektora, držitelia údajov (verejné subjekty) podporujú skôr zachovanie súčasného stavu, čiže možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

pokiaľ ide o opakované používanie údajov verejného sektora, držitelia údajov (verejné subjekty) podporujú skôr zachovanie súčasného stavu, čiže možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“;

| — | subjekty, ktoré opakovane používajú údaje (o. i MSP), uprednostňujú možnosť rýchleho a účinného pokroku pri rozširovaní rozsahu opakovane používaných údajov, čiže možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. |
| --- | --- |

—

subjekty, ktoré opakovane používajú údaje (o. i MSP), uprednostňujú možnosť rýchleho a účinného pokroku pri rozširovaní rozsahu opakovane používaných údajov, čiže možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“.

Postoj EHSV:

| — | Hoci cieľ smernice spočíva vo zvýšení množstva opätovne použitých údajov verejného sektora a v posilnení postavenia MSP na trhu s údajmi, nesmú sa prehliadať možné narušenia trhu, a tak sa Komisia napriek tomu rozhodla pre možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“, a preto celkom nevyčerpá možný potenciál na zlepšenie problémových oblastí. |
| --- | --- |

—

Hoci cieľ smernice spočíva vo zvýšení množstva opätovne použitých údajov verejného sektora a v posilnení postavenia MSP na trhu s údajmi, nesmú sa prehliadať možné narušenia trhu, a tak sa Komisia napriek tomu rozhodla pre možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“, a preto celkom nevyčerpá možný potenciál na zlepšenie problémových oblastí.

| — | Na to, aby sa účinnejšie sledovali ciele zmien smernice, je potrebné posúdiť účinnosť prijatých opatrení. |
| --- | --- |

—

Na to, aby sa účinnejšie sledovali ciele zmien smernice, je potrebné posúdiť účinnosť prijatých opatrení.

| 4.1.4. | Názory zainteresovaných strán zistené a hodnotené v posúdení vplyvu (6):






  — | zistenie názorov zainteresovaných strán je podstatným predpokladom výberu vhodných opatrení na riešenie problémových oblastí (možnosti „intervencií s nižšou alebo vysokou legislatívnou intenzitou“); |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

zistenie názorov zainteresovaných strán je podstatným predpokladom výberu vhodných opatrení na riešenie problémových oblastí (možnosti „intervencií s nižšou alebo vysokou legislatívnou intenzitou“);

| — | posúdenie vplyvu odráža názory rôznych zainteresovaných strán, pokiaľ ide o celkové hodnotenie pôsobenia smernice a želané zmeny. |
| --- | --- |

—

posúdenie vplyvu odráža názory rôznych zainteresovaných strán, pokiaľ ide o celkové hodnotenie pôsobenia smernice a želané zmeny.

Postoj EHSV:

| — | Posúdenie vplyvu neodráža stanovisko zainteresovaných strán dostatočne konkrétne, pokiaľ ide o výber možnosti „intervencie s vysokou alebo nižšou legislatívnou intenzitou“. |
| --- | --- |

—

Posúdenie vplyvu neodráža stanovisko zainteresovaných strán dostatočne konkrétne, pokiaľ ide o výber možnosti „intervencie s vysokou alebo nižšou legislatívnou intenzitou“.

| — | Zainteresované strany neboli rozdelené do skupín podľa ich odlišných záujmov a možností, napr. podľa druhu informácií alebo druhu činnosti (napr. držitelia údajov, ktorí nie sú platení za poskytovanie údajov; držitelia údajov, ktorí za poskytovanie údajov platení sú; užívatelia údajov: veľké podniky, malé a stredné podniky, iné organizácie verejného sektora). |
| --- | --- |

—

Zainteresované strany neboli rozdelené do skupín podľa ich odlišných záujmov a možností, napr. podľa druhu informácií alebo druhu činnosti (napr. držitelia údajov, ktorí nie sú platení za poskytovanie údajov; držitelia údajov, ktorí za poskytovanie údajov platení sú; užívatelia údajov: veľké podniky, malé a stredné podniky, iné organizácie verejného sektora).

| — | Nezisťovalo sa stanovisko zainteresovaných strán ku každému možnému riešeniu problému. |
| --- | --- |

—

Nezisťovalo sa stanovisko zainteresovaných strán ku každému možnému riešeniu problému.

| — | Chýba posúdenie celospoločenského významu zainteresovaných strán, a tým aj posúdenie ich reprezentatívnosti a skutočného rozsahu účinku. |
| --- | --- |

—

Chýba posúdenie celospoločenského významu zainteresovaných strán, a tým aj posúdenie ich reprezentatívnosti a skutočného rozsahu účinku.

4.2.   Ostatné body týkajúce sa smernice, ktoré neboli dostatočne zohľadnené

| 4.2.1. | EHSV je presvedčený, že dôležité záujmy viacerých skupín zainteresovaných strán neboli dostatočne zohľadnené v návrhu smernice ani v posúdení vplyvu. Vyslovuje sa za riadne posúdenie nasledujúcich otázok:






  — | rovnaké práva a povinnosti pre verejný a súkromný sektor, pokiaľ ide o prístup k údajom; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

rovnaké práva a povinnosti pre verejný a súkromný sektor, pokiaľ ide o prístup k údajom;

| — | kompenzácia pre verejný sektor za zabezpečenie bezplatného prístupu k verejným údajom; |
| --- | --- |

—

kompenzácia pre verejný sektor za zabezpečenie bezplatného prístupu k verejným údajom;

| — | ochrana „kritickej infraštruktúry“ – výnimky pri uplatňovaní smernice v súvislosti s kritickou infraštruktúrou; |
| --- | --- |

—

ochrana „kritickej infraštruktúry“ – výnimky pri uplatňovaní smernice v súvislosti s kritickou infraštruktúrou;

| — | zabránenie prekrývaniu – prispôsobenie smernice už existujúcim odvetvovým právnym predpisom, pokiaľ ide o výmenu a používanie údajov; |
| --- | --- |

—

zabránenie prekrývaniu – prispôsobenie smernice už existujúcim odvetvovým právnym predpisom, pokiaľ ide o výmenu a používanie údajov;

| — | narúšanie hospodárskej súťaže – ohrozenie verejných podnikov v prípadoch, keď musia bezplatne sprístupniť informácie konkurenčným súkromným podnikom; |
| --- | --- |

—

narúšanie hospodárskej súťaže – ohrozenie verejných podnikov v prípadoch, keď musia bezplatne sprístupniť informácie konkurenčným súkromným podnikom;

| — | možné zníženie počtu zamestnancov vo verejnom sektore z dôvodu automatizácie, nevyhnutnosť preškolenia zamestnancov a riešenia sociálnych problémov; |
| --- | --- |

—

možné zníženie počtu zamestnancov vo verejnom sektore z dôvodu automatizácie, nevyhnutnosť preškolenia zamestnancov a riešenia sociálnych problémov;

4.3.   Oznámenie Komisie „Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru“

| 4.3.1. | EHSV víta a podporuje názor Komisie uvedený v oznámení, že prístup k verejným údajom a údajom financovaným z verejných zdrojov a ich opakované použitie sú piliermi spoločného európskeho dátového priestoru. Je to v plnom v súlade s činnosťou v súvislosti s prepracovaním smernice o opakovanom použití informácií verejného sektora. V oznámení sa uvádzajú ciele prepracovania smernice a EHSV sa domnieva, že pokrok dosiahnutý pri vykonávaní týchto cieľov zvýši dostupnosť údajov na ich opakované použitie. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Výbor súhlasí so základnými zásadami stanovenými v oznámení, pokiaľ ide o medzipodnikovú výmenu údajov (B2B) a výmenu údajov medzi podnikmi a verejnou správou (B2G), a považuje ich za potenciálne dobrý základ budúcej spolupráce so zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | EHSV podporuje opatrenia navrhnuté v oznámení Komisie a domnieva sa, že podnikom a verejnému sektoru uľahčia prístup k údajom EÚ z rôznych zdrojov, rôznych hospodárskych odvetví a odborov a ich opätovné používanie. |
| --- | --- |

4.3.3.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru, COM(2018) 232 final.

1

Smerom k spoločnému európskemu dátovému priestoru

(2)  Posúdenie vplyvu SWD(2018) 127 final.

2

(3)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opakovanom použití informácií verejného sektora (prepracované znenie), COM(2018) 234 final.

3

(4)  Stanovisko výboru pre kontrolu regulácie [SEC(2018) 206].

4

(5)  Zhrnutie posúdenia vplyvu SWD(2018) 128 final.

5

(6)  Posúdenie vplyvu SWD(2018) 127 final.

6

---

PRÍLOHA

Nasledujúce časti znenia stanoviska sekcie zhromaždenie zamietlo v prospech pozmeňovacích návrhov, no najmenej štvrtina odovzdaných hlasov bola za zachovanie znenia stanoviska navrhnutého sekciou.

Zmeny smernice v článku 1 – Predmet a rozsah pôsobnosti:

| — | Rozsah pôsobnosti smernice sa rozširuje aj na údaje verejných služieb a dopravných služieb a na výskumné údaje; |
| --- | --- |

—

Rozsah pôsobnosti smernice sa rozširuje aj na údaje verejných služieb a dopravných služieb a na výskumné údaje;

| — | V dôvodovej správe k smernici (1) sa uvádza:






  — | údaje v odvetví dopravy a verejných služieb: použije sa obmedzený súbor povinností: „verejné podniky môžu účtovať nad rámec hraničných nákladov na šírenie informácií a nie sú povinné poskytovať údaje, ktoré nechcú poskytnúť“; |
| --- | --- | --- |

—

V dôvodovej správe k smernici (1) sa uvádza:

—

údaje v odvetví dopravy a verejných služieb: použije sa obmedzený súbor povinností: „verejné podniky môžu účtovať nad rámec hraničných nákladov na šírenie informácií a nie sú povinné poskytovať údaje, ktoré nechcú poskytnúť“;

| — | výskumné údaje: „členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom [...]“, čím v zásade na úrovni EÚ nie je nič predpísané a na všetky činnosti, ktoré s tým súvisia, sa tak ako doposiaľ vzťahuje voľné rozhodovanie členských štátov. |
| --- | --- |

—

výskumné údaje: „členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom [...]“, čím v zásade na úrovni EÚ nie je nič predpísané a na všetky činnosti, ktoré s tým súvisia, sa tak ako doposiaľ vzťahuje voľné rozhodovanie členských štátov.

Postoj EHSV:

| — | EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny, ale domnieva sa, že neponúkajú dostatočné riešenie problému rozsahu pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora, pretože rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice zostáva formalitou a neprináša žiadne skutočne rozšírené povinnosti a zodpovednosti. |
| --- | --- |

—

EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny, ale domnieva sa, že neponúkajú dostatočné riešenie problému rozsahu pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora, pretože rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice zostáva formalitou a neprináša žiadne skutočne rozšírené povinnosti a zodpovednosti.

| — | Naplánované zmeny sú spojené s dodatočnou pracovnou a finančnou záťažou. z krátkodobého hľadiska musí držiteľ údajov investovať, pričom z dlhodobého hľadiska tak držitelia údajov, ako aj opätovní používatelia očakávajú zisk. |
| --- | --- |

—

Naplánované zmeny sú spojené s dodatočnou pracovnou a finančnou záťažou. z krátkodobého hľadiska musí držiteľ údajov investovať, pričom z dlhodobého hľadiska tak držitelia údajov, ako aj opätovní používatelia očakávajú zisk.

Výsledok hlasovania

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 52 |
| Zdržalo sa: | 16 |

Za:

80

Proti:

52

Zdržalo sa:

16

3.1.2.   Kapitola II – Žiadosti o opakované použitie

Zmeny smernice v článku 4 – Požiadavky na spracovanie žiadostí o opakované použitie

| — | Sú stanovené výnimky, pri ktorých neplatia požiadavky na spracovanie žiadostí o opakované použitie. |
| --- | --- |

—

Sú stanovené výnimky, pri ktorých neplatia požiadavky na spracovanie žiadostí o opakované použitie.

Postoj EHSV: EHSV podporuje navrhované zmeny týkajúce sa výnimiek, ale domnieva sa, že na základe skutočnosti, že informácie alebo dokumenty musia byť čoraz častejšie k dispozícii veľmi rýchlo, je maximálna doba spracovania 20 pracovných dní príliš dlhá a v záujme zlepšenia pracovných postupov vo verejnom sektore by sa mala skrátiť.

Výsledok hlasovania

| Za: | 83 |
| --- | --- |
| Proti: | 55 |
| Zdržalo sa: | 7 |

Za:

83

Proti:

55

Zdržalo sa:

7

3.1.4.   Kapitola IV – Nediskriminácia a čestné obchodovanie

Zmeny smernice v článku 12 – Zákaz výhradných dohôd

| — | Stanovuje sa, že právne alebo praktické dohody, ktoré môžu bez toho, aby výslovne udelili výhradné právo, viesť k obmedzeniu dostupnosti dokumentov na opakované použitie, musia byť zverejnené aspoň dva mesiace pred nadobudnutím ich účinnosti. |
| --- | --- |

—

Stanovuje sa, že právne alebo praktické dohody, ktoré môžu bez toho, aby výslovne udelili výhradné právo, viesť k obmedzeniu dostupnosti dokumentov na opakované použitie, musia byť zverejnené aspoň dva mesiace pred nadobudnutím ich účinnosti.

| — | Zvolenou možnosťou sa stanovujú iba požiadavky transparentnosti (možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“), ale nezakazujú sa činnosti vedúce k blokovaniu údajov (možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“). |
| --- | --- |

—

Zvolenou možnosťou sa stanovujú iba požiadavky transparentnosti (možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“), ale nezakazujú sa činnosti vedúce k blokovaniu údajov (možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“).

Postoj EHSV: EHSV čiastočne podporuje navrhované zmeny a zastáva názor, že vo všeobecnosti prispejú k riešeniu problematiky blokovania údajov verejného sektora, čo však nebude stačiť na vyriešenie jadra problému. Podľa jeho názoru by bolo lepšie, keby sa v súvislosti s touto problematikou zvolila taká možnosť, ktorou sa zakazujú činnosti vedúce k blokovaniu údajov.

Výsledok hlasovania

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 60 |
| Zdržalo sa: | 12 |

Za:

80

Proti:

60

Zdržalo sa:

12

3.2.2.   
  Cieľ: zabezpečenie podmienok pre poskytovanie údajov, ktoré budú porovnateľné v rámci celej EÚ, čím bude zaistená spravodlivá hospodárska súťaž.

Postoj EHSV: Navrhované zmeny sú priamo a jednoznačne zamerané na uskutočnenie tohto cieľa, keďže:

| — | dochádza k zlepšeniu ustanovení o spoplatňovaní (článok 6 smernice); |
| --- | --- |

—

dochádza k zlepšeniu ustanovení o spoplatňovaní (článok 6 smernice);

| — | sú viac regulované možnosti uzatvoriť výhradné dohody (článok 12 smernice); |
| --- | --- |

—

sú viac regulované možnosti uzatvoriť výhradné dohody (článok 12 smernice);

| — | je presne upravené bezplatné poskytovanie údajov resp. súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice). |
| --- | --- |

—

je presne upravené bezplatné poskytovanie údajov resp. súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice).

Výsledok hlasovania:

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 61 |
| Zdržalo sa: | 9 |

Za:

80

Proti:

61

Zdržalo sa:

9

3.2.4.   
  Cieľ: posilnenie postavenia MSP na trhu s údajmi, pričom je nutné zabezpečiť, aby ich prekážky neodradili od opakovaného použitia verejných údajov na komerčné účely.

Postoj EHSV: Navrhované zmeny sú zamerané na dosiahnutie tohto cieľa a v prípade vykonania sa zlepší postavenie MSP, pokiaľ ide o možnosť opakovaného použitia údajov verejného sektora (články 6, 12 a 13 smernice). avšak účinnejšie by bolo použitie možnosti „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“.

Výsledok hlasovania

| Za: | 76 |
| --- | --- |
| Proti: | 53 |
| Zdržalo sa: | 6 |

Za:

76

Proti:

53

Zdržalo sa:

6

3.3.1.   Problémová oblasť: „dynamické údaje/aplikačné programovacie rozhrania“

Navrhované zlepšenia:

| — | členské štáty „nie sú záväzne“ nabádané k tomu, aby rýchlo sprístupňovali dynamické údaje a zavádzali API (článok 5 smernice); |
| --- | --- |

—

členské štáty „nie sú záväzne“ nabádané k tomu, aby rýchlo sprístupňovali dynamické údaje a zavádzali API (článok 5 smernice);

| — | členské štáty sú väčšmi povinné zabezpečiť možnosť opakovaného použitia obmedzeného počtu súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice). |
| --- | --- |

—

členské štáty sú väčšmi povinné zabezpečiť možnosť opakovaného použitia obmedzeného počtu súborov údajov s vysokou hodnotou (článok 13 smernice).

Postoj EHSV:

| — | Navrhované zmeny sú čiastočne vhodné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.3). |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny sú čiastočne vhodné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.3).

| — | Navrhované zmeny z dlhodobého hľadiska povedú k vyriešeniu otázok súvisiacich s prístupom k dynamickým údajom a podporia opakované použitie dynamických údajov, ako aj využívanie nových technológií (API) na automatickú výmenu údajov. s ohľadom na skutočnosť, že pre členské štáty platí „mäkká“ povinnosť „sprístupniť dynamické údaje včas a zaviesť aplikačné programovacie rozhrania“, sa však výsledok tejto zmeny nedá ani skontrolovať ani predvídať. Najmä z krátkodobého hľadiska nemusí byť zlepšenie dostatočné. |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny z dlhodobého hľadiska povedú k vyriešeniu otázok súvisiacich s prístupom k dynamickým údajom a podporia opakované použitie dynamických údajov, ako aj využívanie nových technológií (API) na automatickú výmenu údajov. s ohľadom na skutočnosť, že pre členské štáty platí „mäkká“ povinnosť „sprístupniť dynamické údaje včas a zaviesť aplikačné programovacie rozhrania“, sa však výsledok tejto zmeny nedá ani skontrolovať ani predvídať. Najmä z krátkodobého hľadiska nemusí byť zlepšenie dostatočné.

Výsledok hlasovania

| Za: | 77 |
| --- | --- |
| Proti: | 58 |
| Zdržalo sa: | 10 |

Za:

77

Proti:

58

Zdržalo sa:

10

3.3.3.   Oblasť zlepšenia: „rozsah pôsobnosti smernice o informáciách verejného sektora“

Navrhované zlepšenia:

| — | rozšírenie predmetu a rozsahu pôsobnosti smernice (článok 1 smernice); |
| --- | --- |

—

rozšírenie predmetu a rozsahu pôsobnosti smernice (článok 1 smernice);

| — | členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, pričom sa zachová flexibilita pri vykonávaní (článok 10 smernice). |
| --- | --- |

—

členské štáty budú povinné vypracovať politiky otvoreného prístupu k výskumným údajom, ktoré sú výsledkom výskumu financovaného z verejných zdrojov, pričom sa zachová flexibilita pri vykonávaní (článok 10 smernice).

Postoj EHSV:

| — | Navrhované zmeny nie sú dostatočné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri body 3.1.1, 3.1.3). |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny nie sú dostatočné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri body 3.1.1, 3.1.3).

| — | Rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice s využitím zvolenej možnosti „intervencie s nízkou legislatívnou intenzitou“ je čisto formálnej povahy a neobsahuje žiadne skutočné dodatočné povinnosti. Konkrétny problém sa tým nerieši. |
| --- | --- |

—

Rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice s využitím zvolenej možnosti „intervencie s nízkou legislatívnou intenzitou“ je čisto formálnej povahy a neobsahuje žiadne skutočné dodatočné povinnosti. Konkrétny problém sa tým nerieši.

Výsledok hlasovania

| Za: | 78 |
| --- | --- |
| Proti: | 61 |
| Zdržalo sa: | 10 |

Za:

78

Proti:

61

Zdržalo sa:

10

3.3.4.   Oblasť zlepšenia „blokovanie údajov verejného sektora“

Navrhované zlepšenia: prísnejšie požiadavky týkajúce sa nevýhradnosti a transparentnosti pre dohody medzi verejným a súkromným sektorom, ktorých predmetom sú informácie verejného sektora (články 11 a 12 smernice).

Postoj EHSV:

| — | Navrhované zmeny nie sú dostatočné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.4). |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny nie sú dostatočné na zlepšenie tejto problémovej oblasti (pozri bod 3.1.4).

| — | Navrhované zmeny prispejú čiastočne k vyriešeniu problému blokovania údajov verejného sektora a k podpore opakovaného použitia údajov. Plánovaná možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“ však nestačí na účinné vyriešenie problému blokovania údajov. Podľa názoru EHSV by bolo účinnejšie, keby sa v súvislosti s touto problematikou zvolila možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. |
| --- | --- |

—

Navrhované zmeny prispejú čiastočne k vyriešeniu problému blokovania údajov verejného sektora a k podpore opakovaného použitia údajov. Plánovaná možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“ však nestačí na účinné vyriešenie problému blokovania údajov. Podľa názoru EHSV by bolo účinnejšie, keby sa v súvislosti s touto problematikou zvolila možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“.

Výsledok hlasovania

| Za: | 82 |
| --- | --- |
| Proti: | 57 |
| Zdržalo sa: | 8 |

Za:

82

Proti:

57

Zdržalo sa:

8

| 4.1.3. | Záujmy dotknutých zainteresovaných strán uvedené v zhrnutí posúdenia vplyvu (2):






  — | pokiaľ ide o opakované používanie údajov verejného sektora, držitelia údajov (verejné subjekty) podporujú skôr zachovanie súčasného stavu, čiže možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

pokiaľ ide o opakované používanie údajov verejného sektora, držitelia údajov (verejné subjekty) podporujú skôr zachovanie súčasného stavu, čiže možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“;

| — | subjekty, ktoré opakovane používajú údaje (o. i MSP), uprednostňujú možnosť rýchleho a účinného pokroku pri rozširovaní rozsahu opakovane používaných údajov, čiže možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. |
| --- | --- |

—

subjekty, ktoré opakovane používajú údaje (o. i MSP), uprednostňujú možnosť rýchleho a účinného pokroku pri rozširovaní rozsahu opakovane používaných údajov, čiže možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“.

Postoj EHSV:

| — | Hoci cieľ smernice spočíva vo zvýšení množstva opätovne použitých údajov verejného sektora a v posilnení postavenia MSP na trhu s údajmi, Komisia sa napriek tomu rozhodla pre možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“, a preto celkom nevyčerpá možný potenciál na zlepšenie problémových oblastí. |
| --- | --- |

—

Hoci cieľ smernice spočíva vo zvýšení množstva opätovne použitých údajov verejného sektora a v posilnení postavenia MSP na trhu s údajmi, Komisia sa napriek tomu rozhodla pre možnosť „intervencie s nižšou legislatívnou intenzitou“, a preto celkom nevyčerpá možný potenciál na zlepšenie problémových oblastí.

| — | Na to, aby sa účinnejšie sledovali ciele zmien smernice, je nevyhnutné postupovať aktívnejším a cieleným spôsobom a pri riešení jednotlivých konkrétnych problémov zvoliť možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. Prípadne to môže byť spojené so zmenou možností, ktoré sú uvedené v posúdení vplyvu. |
| --- | --- |

—

Na to, aby sa účinnejšie sledovali ciele zmien smernice, je nevyhnutné postupovať aktívnejším a cieleným spôsobom a pri riešení jednotlivých konkrétnych problémov zvoliť možnosť „intervencie s vysokou legislatívnou intenzitou“. Prípadne to môže byť spojené so zmenou možností, ktoré sú uvedené v posúdení vplyvu.

Výsledok hlasovania

| Za: | 87 |
| --- | --- |
| Proti: | 58 |
| Zdržalo sa: | 6 |

Za:

87

Proti:

58

Zdržalo sa:

6

---

(1)  Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o opakovanom použití informácií verejného sektora (prepracované znenie), COM(2018) 234 final.

(2)  Zhrnutie posúdenia vplyvu SWD(2018) 128 final.

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/254 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/254

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Európa v pohybe — Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečná, prepojená a ekologická

[COM(2018) 293 final]

(2019/C 62/39)

| Spravodajkyňa: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |

Spravodajkyňa:

Giulia BARBUCCI

| Konzultácia | Európska komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| | |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 201/3/7 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

201/3/7

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta tretí balík opatrení v oblasti mobility a považuje ho za ďalší krok smerom k udržateľnej mobilite pre Európu. Výbor však konštatuje, že návrh Komisie sa prakticky výlučne zaoberá len cestnou dopravou. Na rozvoj skutočne udržateľnej a bezpečnej mobility je potrebné vypracovať návrh, ktorý je ambicióznejší a zohľadňuje všetky dostupné druhy dopravy, pričom bude klásť osobitný dôraz na intermodalitu osobnej a nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV sa domnieva, že návrhy Komisie zamerané na bezpečnú, prepojenú a ekologickú mobilitu si vyžadujú značné hospodárske úsilie, predovšetkým zo strany členských štátov, na prispôsobenie fyzickej a digitálnej infraštruktúry (5G). Preto je dôležité podporovať tieto iniciatívy primeranými prostriedkami a dlhodobo a stanoviť realistické a dosiahnuteľné ciele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta strategický akčný plán pre bezpečnosť cestnej premávky a súhlasí s cieľom „Vision Zero“, ktorý bol prijatý v snahe dosiahnuť, aby do roku 2050 neboli pri nehodách na cestách žiadne obete ani vážne zranení. V tomto smere môže určite pomôcť aj metóda „Safe System“, ktorú podporuje Svetová zdravotnícka organizácia (WHO). Jej cieľom je obmedziť počet nehôd a minimalizovať ľudské aj materiálne škody. Okrem iného je dôležité pristúpiť k harmonizácii vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa pravidiel cestnej premávky a súvisiacich sankcií, a súčasne rozšíriť povinné bezpečnostné zariadenia v automobiloch na všetky cestné vozidlá, osobné aj nákladné, verejné aj súkromné. V neposlednom rade sa odporúča, aby boli nové „bezpečné“ vozidlá cenovo dostupné pre spotrebiteľov i podniky. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Digitalizácia, prepojenosť a automatizácia sú hlavnými nástrojmi, ktoré umožnia rozvinúť metódu „Safe System“ a priblížiť sa k cieľu „Vision Zero“. EHSV podporuje projekt vybudovať automatizovanú, prepojenú a bezpečnú cestnú sieť. Výbor odporúča Komisii, aby vzala do úvahy odlišný stav cestnej a diaľničnej infraštruktúry v jednotlivých členských štátoch, a predovšetkým aby rozšírila tento projekt na mestské centrá, kde sa udeje väčšina vážnych nehôd bez obetí na životoch. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | V návrhu Komisie sa kladie dôraz na význam rozvoja vozidiel bez vodiča a ich úlohu pri zlepšovaní bezpečnosti. Nestanovuje sa v ňom však spôsob dosiahnutia automatizovanej dopravy, čo je pravdepodobne užitočné pre pokrok v tejto oblasti, ale pre členské štáty to môže predstavovať problém z hľadiska prispôsobenia dopravných politík novým technológiám a ich využívaniu. EHSV okrem toho poukazuje na problém technickej uskutočniteľnosti, pokiaľ ide o zaručenie podmienok maximálne j bezpečnosti v systéme zmiešanej dopravy (vozidlá, ktoré vedú ľudia, vozidlá s asistenčnými technológiami a automatizované vozidlá). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Úplná automatizácia vozidiel vyvoláva mnoho otázok súvisiacich s etikou, ekonomickými aspektmi, zamestnanosťou, spoločenským akceptovaním a právnou zodpovednosťou. EHSV pripomína zásadu, podľa ktorej len ľudské bytosti ako také dokážu robiť „etické“ rozhodnutia, a že stroje, bez ohľadu na to, aké sú dokonalé, majú pomáhať ľuďom, nie ich nahradiť. Je dôležité, aby bola organizovaná občianska spoločnosť v plnej miere zapojená do riadenia tohto procesu a aby sa využili postupy sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania v snahe predísť prípadným negatívnym vplyvom na zamestnanosť a pracovníkov. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV podporuje návrhy na zvýšenie udržateľnosti dopravy a strategický akčný plán pre batérie, zameraný na zníženie energetického deficitu v Európe a vytvorenie hodnotového reťazca batérií. Výbor však zdôrazňuje, že riadnemu uplatňovaniu tohto plánu bránia rôzne faktory: závislosť od surovín z tretích krajín, nedostatok alternatívnych palív, oneskorenia pri riadení, transformácii a likvidácii použitých batérií, nedostatok kvalifikovaných pracovných síl. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tieto podmienky si vyžadujú značné investície do výskumu a inovácie, aby sa našli nové alternatívne palivá, úplne obnoviteľné a s nulovým vplyvom na životné prostredie. Rovnako dôležité budú aj investície do vzdelávania a odbornej prípravy, a to so zapojením univerzít a výskumných centier, aby bola k dispozícii kvalifikovaná pracovná sila. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Prechod na elektrické vozidlá prinesie obnovu veľkej časti európskeho vozového parku v priebehu len niečo viac ako desiatich rokov. Čistejšie a bezpečnejšie vozidlá by mali byť cenovo dostupné pre všetkých, pre občanov aj podniky, a štáty by mali uľahčiť prechod vhodnými daňovými stimulmi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Obnova vozového parku však so sebou prinesie aj problém likvidácie a recyklácie veľkej časti existujúceho vozového parku. To by malo byť ústrednou témou v stratégiách Komisie v rámci obehového hospodárstva. Organizovaná občianska spoločnosť by mala byť zapojená do všetkých fáz procesu transformácie a mala by informovať občanov a šíriť osvetu o udržateľnej mobilite. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Úvod

| 2.1. | V odvetví dopravy už dlho prebiehajú početné zmeny a transformácie, ktoré sa stávajú jednou z hlavných hnacích síl rozvoja. Inovácia, technológie, digitalizácia a prepojenosť prinášajú ďalšiu revolúciu v doprave, zameranú na väčšiu bezpečnosť, dostupnosť, udržateľnosť, konkurencieschopnosť a zamestnanosť. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Európska únia vypracovala v nadväznosti na stratégiu pre nízkoemisnú mobilitu (1) program ad hoc pre odvetvie dopravy rozdelený na tri „balíky opatrení v oblasti mobility“ (2), ktoré boli postupne uverejnené v máji 2017, novembri 2017 a máji 2018. Toto stanovisko sa zaoberá treťou zo spomínaných legislatívnych iniciatív s názvom „Európa v pohybe“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Oznámenie Komisie a návrhy v tomto balíku sa týkajú najmä odvetvia cestnej dopravy a osobitne sa zameriavajú na automobilovú dopravu, pričom nezohľadňujú žiadne ďalšie druhy dopravy. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Zhrnutie návrhu

| 3.1. | Oznámenie Komisie COM(2018) 293, Európa v pohybe. Udržateľná mobilita pre Európu: bezpečná, prepojená a ekologická je kľúčovým dokumentom tretieho balíka opatrení v oblasti mobility, keďže stanovuje jeho referenčný rámec. Ten tvoria tri kapitoly: bezpečnosť; prepojenosť a automatizácia; udržateľnosť. Okrem toho dve prílohy k oznámeniu obsahujú kľúčové iniciatívy – Strategický akčný plán pre bezpečnosť cestnej premávky a Strategický akčný plán pre batérie. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Bezpečná mobilita

| 3.2.1. | Napriek pokroku dosiahnutému v uplynulých rokoch je počet vážnych alebo smrteľných nehôd na cestách naďalej príliš vysoký. V roku 2017 bolo zaznamenaných 25 300 úmrtí a 135 000 vážnych zranení v dôsledku nehôd, čo malo za následok aj obrovské hospodárske a sociálne náklady. Keďže príčinou 90 % dopravných nehôd sú ľudské chyby, Komisia sa domnieva, že automatizácia, prepojenosť a nové konštrukčné normy môžu významne prispieť k obmedzeniu tohto dramatického javu (3), preto si za cieľ stanovila dosiahnuť, aby do roku 2050 neboli na cestách žiadne obete ani vážne nehody (Vision Zero). Táto stratégia zahŕňa predbežný cieľ znížiť počet smrteľných nehôd a vážnych zranení do roku 2030 o 50 %. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | V záujme dosiahnuť tieto ciele chce EÚ zaviesť do praxe nové technologické a regulačné nástroje na základe bezpečného systému („Safe System“), ktorý podporuje WHO. Tento systém je založený na tom, že hoci nemožno úplne odstrániť nehody, je možné prijať opatrenia na zníženie počtu obetí a ťažko zranených osôb. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Európska únia chce integrovaným spôsobom pristupovať k príčinám nehôd tak, že sa vytvoria úrovne ochrany, ktoré zabezpečia, že ak jeden prvok zlyhá, iný toto zlyhanie vykompenzuje. Tento postup si vyžaduje vybavenie vozidiel a cestných infraštruktúr technológiami a zvýšenú výmenu informácií medzi nimi. Každé opatrenie je predmetom legislatívnej iniciatívy ad hoc:






  a) | Strategický akčný plán pre bezpečnosť cestnej premávky (4). V akčnom pláne sa stanovuje cieľ „žiadne obete“ a kritériá pre posilnenie európskej správy vecí verejných, zvýšenie financovania inovácií cestnej siete prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy (200 miliónov EUR), prispôsobenie sa prístupu „Safe System“, nové požiadavky na zvýšenie bezpečnosti vozidiel, ciele v oblasti prepojenosti a automatizácie medzi vozidlami navzájom a medzi vozidlami a infraštruktúrou a návrh rozšíriť európske bezpečnostné normy do tretích krajín (pričom prioritou sú krajiny západného Balkánu). |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

a)

Strategický akčný plán pre bezpečnosť cestnej premávky (4). V akčnom pláne sa stanovuje cieľ „žiadne obete“ a kritériá pre posilnenie európskej správy vecí verejných, zvýšenie financovania inovácií cestnej siete prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy (200 miliónov EUR), prispôsobenie sa prístupu „Safe System“, nové požiadavky na zvýšenie bezpečnosti vozidiel, ciele v oblasti prepojenosti a automatizácie medzi vozidlami navzájom a medzi vozidlami a infraštruktúrou a návrh rozšíriť európske bezpečnostné normy do tretích krajín (pričom prioritou sú krajiny západného Balkánu).

| b) | Nariadenie na ochranu cestujúcich vo vozidle a zraniteľných účastníkov cestnej premávky (5). Okrem iného sa ustanovuje zavedenie zdokonalených systémov núdzového brzdenia, systému výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu, navrhujú sa rôzne konštrukčné riešenia kabíny vodiča na ťažkých úžitkových vozidlách s cieľom zlepšiť výhľad na cyklistov alebo chodcov, vrátane senzorov, ktoré na nich upozornia. |
| --- | --- |

b)

Nariadenie na ochranu cestujúcich vo vozidle a zraniteľných účastníkov cestnej premávky (5). Okrem iného sa ustanovuje zavedenie zdokonalených systémov núdzového brzdenia, systému výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu, navrhujú sa rôzne konštrukčné riešenia kabíny vodiča na ťažkých úžitkových vozidlách s cieľom zlepšiť výhľad na cyklistov alebo chodcov, vrátane senzorov, ktoré na nich upozornia.

| c) | Smernica o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (6). Cieľom je vykonať mapovanie rizík celej európskej siete, a neobmedzovať sa pritom iba na diaľnice v rámci TEN-T, ale zamerať sa aj na všetky diaľnice a hlavné cesty. Mestské komunikácie sú vylúčené. Smernica tiež stanovuje najvyššie normy kvality cestnej infraštruktúry (jasné cestné značenie a dopravné značky a zavádzanie nových technológií ako udržiavanie vozidla v jazdnom pruhu). |
| --- | --- |

c)

Smernica o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (6). Cieľom je vykonať mapovanie rizík celej európskej siete, a neobmedzovať sa pritom iba na diaľnice v rámci TEN-T, ale zamerať sa aj na všetky diaľnice a hlavné cesty. Mestské komunikácie sú vylúčené. Smernica tiež stanovuje najvyššie normy kvality cestnej infraštruktúry (jasné cestné značenie a dopravné značky a zavádzanie nových technológií ako udržiavanie vozidla v jazdnom pruhu).

3.3.   Prepojená a automatizovaná mobilita

| 3.3.1. | Stratégia Komisie pre prepojenú a automatizovanú mobilitu (7) je založená na krokoch, ktoré už boli podniknuté na úrovni EÚ, ako je najmä oznámenie Umelá inteligencia pre Európu (8) a Amsterdamské vyhlásenie, v ktorom členské štáty požiadali Komisiu, aby vypracovala európsku stratégiu týkajúcu sa prepojenej a automatizovanej jazdy, prispôsobila regulačný rámec, podporila proces výskumu a inovácie a zavádzanie kooperatívnych a interoperabilných inteligentných dopravných systémov. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Komisia zhrnula do jedného dokumentu dlhodobé ciele (zníženie emisií, dopravy a nehôd): poskytnúť automobilovému priemyslu konkrétnu podporu v súvislosti s výskumom a inováciou; rýchlo vyriešiť etické a sociálne otázky, ako je napríklad nový vzťah medzi človekom a strojom, kybernetická bezpečnosť a vplyv týchto technológií na zamestnanosť ešte pred uvedením plne automatizovaných vozidiel na trh. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Medzi hlavné výhody automatizácie patrí dostupnosť mobility pre všetkých občanov (najmä pre osoby so zdravotným postihnutím a seniorov), ktorí sú z nej v súčasnosti vylúčení. V záujme maximálneho využitia možností, ktoré automatizácia poskytuje, je nevyhnutné, aby medzi vozidlami a infraštruktúrou prebiehala neustále výmena informácií, keďže v nadchádzajúcich rokoch by mohol vzniknúť „zmiešaný systém“, v ktorom sa budú stretávať vozidlá s rôznymi technológiami (vozidlá, ktoré vedú ľudia, vozidlá s asistenčnými technológiami a automatizované vozidlá). Na doplnenie tohto rámca sa preto so zreteľom na rozvoj intermodality stanovujú aj požiadavky ad hoc pre jednotnú európsku námornú platformu (9) a elektronické údaje o nákladnej doprave (10). |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Ekologická mobilita

| 3.4.1. | Dekarbonizácia dopravy a prechod na ekologickú energiu predstavujú jeden z kľúčových aspektov tretieho balíka opatrení v oblasti mobility. Táto iniciatíva spadá so širšieho rámca akčného plánu pre obehové hospodárstvo. EÚ na dosiahnutie vyššej úrovne udržateľnosti a konkurencieschopnosti zavádza niekoľko iniciatív:






  a) | strategický akčný plán pre batérie (11) je dôsledkom potreby neustále zvyšovať energetickú sebestačnosť Európy a nadväzuje na vytvorenie Európskej aliancie pre batérie, do ktorej sú zapojení priemyselní aktéri, členské štáty a EIB. Zameraný je na udržateľnú výrobu batérií v celom hodnotovom reťazci, od ťažby a spracovania (prvotných a druhotných) surovín cez fázu návrhu a výroby batériových článkov a sústav až po ich použitie, druhé použitie, recykláciu a zneškodnenie; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

a)

strategický akčný plán pre batérie (11) je dôsledkom potreby neustále zvyšovať energetickú sebestačnosť Európy a nadväzuje na vytvorenie Európskej aliancie pre batérie, do ktorej sú zapojení priemyselní aktéri, členské štáty a EIB. Zameraný je na udržateľnú výrobu batérií v celom hodnotovom reťazci, od ťažby a spracovania (prvotných a druhotných) surovín cez fázu návrhu a výroby batériových článkov a sústav až po ich použitie, druhé použitie, recykláciu a zneškodnenie;

| b) | nariadenie o emisných normách pre nové ťažké úžitkové vozidlá (12), ktorým sa stanovuje celý rad parametrov, pokiaľ ide o emisie CO2 pre nákladné vozidlá a autobusy, a zlučujú a dopĺňajú existujúce právne predpisy. V rámci tejto iniciatívy sa stanovujú aj stimuly pre spoločnosti, aby nakupovali vozidlá, ktoré majú vyššiu energetickú účinnosť a menej znečisťujú. Uvedené opatrenie dopĺňa návrh na rýchle nadobudnutie účinnosti nových konštrukčných noriem v oblasti aerodynamiky a hmotnosti ťažkých vozidiel, ktorého cieľom je zníženie emisií CO2 (13); |
| --- | --- |

b)

nariadenie o emisných normách pre nové ťažké úžitkové vozidlá (12), ktorým sa stanovuje celý rad parametrov, pokiaľ ide o emisie CO2 pre nákladné vozidlá a autobusy, a zlučujú a dopĺňajú existujúce právne predpisy. V rámci tejto iniciatívy sa stanovujú aj stimuly pre spoločnosti, aby nakupovali vozidlá, ktoré majú vyššiu energetickú účinnosť a menej znečisťujú. Uvedené opatrenie dopĺňa návrh na rýchle nadobudnutie účinnosti nových konštrukčných noriem v oblasti aerodynamiky a hmotnosti ťažkých vozidiel, ktorého cieľom je zníženie emisií CO2 (13);

| c) | nariadenie uľahčujúce porovnanie rôznych palív, ktorým sa stanovuje jednotná porovnávacia jednotka s cieľom stimulovať nákup nových vozidiel s malým vplyvom na životné prostredie (14); |
| --- | --- |

c)

nariadenie uľahčujúce porovnanie rôznych palív, ktorým sa stanovuje jednotná porovnávacia jednotka s cieľom stimulovať nákup nových vozidiel s malým vplyvom na životné prostredie (14);

| d) | nariadenie o označovaní pneumatík (15), pokiaľ ide o ich bezpečnostné normy, energetickú účinnosť a hlučnosť; |
| --- | --- |

d)

nariadenie o označovaní pneumatík (15), pokiaľ ide o ich bezpečnostné normy, energetickú účinnosť a hlučnosť;

| e) | revízia rámca o zdaňovaní energie na podporu elektromobility; |
| --- | --- |

e)

revízia rámca o zdaňovaní energie na podporu elektromobility;

| f) | nariadenie o zefektívnení opatrení na realizáciu transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) (16) na zjednodušenie postupov schvaľovania projektov. |
| --- | --- |

f)

nariadenie o zefektívnení opatrení na realizáciu transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) (16) na zjednodušenie postupov schvaľovania projektov.

| 3.5. | Tento súbor iniciatív dopĺňajú celkové investície vo výške 450 miliónov EUR v rámci Nástroja na prepájanie Európy, ktorý slúži na financovanie projektov, ktoré prispievajú k bezpečnosti cestnej premávky, k digitalizácii a multimodalite. V rámci toho istého programu budú vyčlenené ďalšie 4 milióny EUR na kybernetickú bezpečnosť a prepojenú a automatizovanú kooperatívnu mobilitu. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV víta tretí balík opatrení v oblasti mobility a považuje ho za ďalší krok k bezpečnejšej, dostupnej a udržateľnej mobilite. Výbor však konštatuje, že návrh Komisie sa prakticky výlučne zaoberá len jednou časťou odvetvia dopravy, a to cestnou dopravou. Na rozvoj udržateľnej a bezpečnej mobility je potrebné zohľadniť všetky dostupné druhy dopravy, plánovať čoraz užšie, účinnejšie a efektívnejšie prepojenie medzi verejnou a súkromnou dopravou, ktoré umožní skrátiť čas cestovania a znížiť objem dopravy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Balík sa skladá z celého radu navzájom prepojených legislatívnych iniciatív, pri ktorých EHSV dospel k názoru, že si zasluhujú, aby sa k nim vyjadril jednotlivo v osobitných stanoviskách. Preto sa toto stanovisko obmedzuje na analýzu referenčného oznámenia a malo by sa vnímať a chápať v kontexte predchádzajúcich stanovísk EHSV k prvému a druhému balíku opatrení v oblasti mobility, ako aj stanovísk vypracovaných v koordinácii s týmto stanoviskom, ktoré analyzujú špecifické aspekty (17). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV sa domnieva, že oznámenie Komisie a návrhy s ním spojené sú v súlade s predchádzajúcimi stanoviskami výboru na túto tému a že môžu pomôcť zvýšiť bezpečnostné normy, ako aj konkurencieschopnosť celého európskeho automobilového priemyslu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV poukazuje na to, že k oznámeniu Komisie nie je priložené príslušné posúdenie vplyvu opatrení, ktoré sú v ňom navrhnuté. Predovšetkým nie je jasné, aký budú mať vplyv na vlastníctvo a používanie vozidiel a následný vývoj objemu dopravy. Ten by sa mohol vzhľadom na podporu dopravy nielen znížiť, ale dokonca zvýšiť, čím by sa zvýšil aj čas, ktorý občania trávia presunmi, a tým aj riziko nehôd. Je dôležité, aby mala Komisia komplexnú a ambicióznu víziu dopravy, v ktorej by bola intermodalita medzi verejnou a súkromnou dopravou zohľadnená ako faktor, ktorý prispieva k efektívnosti, kvalite života a bezpečnosti. EHSV zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať primerané posúdenia vplyvu všetkých návrhov, ktoré obsahujú konkrétne opatrenia. Pri príprave na nové druhy dopravy sa nesmie spomaliť rozsiahle zavádzanie inteligentných technologických riešení (napr. svetelných), vďaka ktorým sa zvyšuje efektívnosť dopravy, najmä verejnej, a znižuje pravdepodobnosť nehôd. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Výbor podporuje cieľ „Vision Zero“, ktorý sa má dosiahnuť prostredníctvom metódy „Safe System“. To si bude vyžadovať zapojenie všetkých odvetví a všetkých účastníkov cestnej premávky, aby sa dosiahla posilnená štruktúra riadenia. Je dôležité, aby ukazovatele stanovené na dosiahnutie cieľov boli jasné, realistické a monitorovateľné. EHSV predovšetkým žiada aktívne zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti vo všetkých fázach prípravy, vykonávania, monitorovania a hodnotenia stratégie. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že bolo vyčlenených 450 miliónov EUR (na obdobie 2018 až 2020) na digitalizáciu a bezpečnosť cestnej premávky prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy. Výbor však zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa v pripravovanom viacročnom finančnom rámci (VFR) 2021 – 2027 výrazne zvýšilo dostupné finančné krytie, aby sa zaručila kontinuita v dlhodobom horizonte v záujme dosiahnutia ambicióznych cieľov, ktoré si EÚ stanovila. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Výbor sa domnieva, že základným krokom pre plánovanie druhu a rozsahu opatrení v oblasti infraštruktúry v rámci európskej cestnej siete je zmapovanie rizík celej siete TEN-T a všetkých diaľnic. Je dôležité, aby rozvoj fyzickej a digitálnej infraštruktúry prebiehal súčasne. Rovnako dôležité je čo najskôr dokončiť pokrytie všetkých európskych diaľničných a hlavných cestných sietí technológiou 5G, aby sa umožnilo účinné prepojenie medzi cestami a vozidlami a medzi vozidlami navzájom. EHSV však konštatuje, že cestné a diaľničné siete sú v rôznych európskych krajinách vo veľmi odlišnom stave. Preto je dôležité podporovať jednotlivé členské štáty v tomto kľúčovom procese modernizácie primeraným financovaním a stanoviť realistické a dosiahnuteľné ciele. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV víta návrh Komisie, aby sa niektoré dôležité bezpečnostné prvky vo vozidlách, či už technologické (systém inteligentného prispôsobenia rýchlosti, autonómny systém núdzového brzdenia) alebo konštrukčné (zlepšenie výhľadu v nákladných vozidlách), stali povinnými. Výbor však dúfa, že všetky nové bezpečnostné zariadenia sa rozšíria aj na všetky ostatné druhy cestnej dopravy, aby bol regulačný rámec úplný, jasný a jednotný. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Návrh na zavedenie nového systému označovania pneumatík, ktorý obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa bezpečnostných noriem (ale aj noriem v oblasti životného prostredia a hluku), by mohol rozhodujúcou mierou prispieť k zníženiu počtu nehôd, a to aj vďaka proaktívnemu a vedomému výberu zo strany spotrebiteľov. Je dôležité, aby informácie uvedené na etiketách boli bezprostredne jasné a zrozumiteľné pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Pokiaľ ide o bezpečnosť na cestách, je rovnako dôležité, aby Európska únia začala postupnú harmonizáciu platných vnútroštátnych predpisov a príslušných sankcií (dopravné značky, rýchlosť, používanie bezpečnostných pásov a prilby, zákaz vedenia vozidla pod vplyvom alkoholu alebo omamných látok a pod.). Tieto opatrenia by mali byť sprevádzané rozvojom príslušných technológií pre individuálnu bezpečnosť na zistenie prípadných rizikových a nebezpečných situácií (alkoholový imobilizér, rozpoznanie únavy vodiča a pod.). Je tiež dôležité, aby nové technológie neviedli k neprimeranému nárastu cien vozidiel. Bezpečnejšie vozidlá musia byť cenovo dostupné pre všetkých (18). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Cieľ „Vision Zero“ vkladá veľkú nádej do vývoja prepojenej a automatizovanej mobility. EHSV sa domnieva, že automatizácia môže zohrávať kľúčovú úlohu pri znižovaní počtu nehôd, považuje však za nevyhnutné poukázať na niektoré obavy a pochybnosti týkajúce sa priebehu rozvoja, ktorý predpokladá Komisia. Je preto dôležité zlepšiť už existujúce technológie a zároveň stanoviť postupy kontroly existujúcich a nových technológií, aby sa zaručilo dosiahnutie dostatočnej úrovne bezpečnosti. To, že nie je jasne stanovený spôsob dosiahnutia automatizovanej dopravy, je určite užitočné pre pokrok v tejto oblasti, ale pre členské štáty to môže predstavovať problém z hľadiska prispôsobenia dopravných politík novým technológiám a ich využívaniu. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.11.1. | Táto stratégia by mala byť vyvinutá tak, aby sa v čo najväčšej miere využila úloha automatizácie a prepojenosti v službách človeka. Výbor vyjadruje najmä znepokojenie nad tým, že Komisia vníma vedenie vozidla za pomoci asistenčných systémov a úplnú automatizáciu (kde človek je len cestujúcim) ako niečo blízke. Úplná automatizácia však so sebou prináša tak problém sociálno-ekonomického akceptovania, ako aj technickej a infraštruktúrnej uskutočniteľnosti, keďže je potrebné zaručiť maximálnu bezpečnosť zmiešaného systému (vozidlá, ktoré vedú ľudia, vozidlá s asistenčnými technológiami a plne automatizované vozidlá). Pred uvedením na trh by plne automatizované vozidlá mali najprv prejsť skúšobnou fázou, aby sa zaručila podobná úroveň účinnosti a bezpečnosti ako u lietadiel alebo vlakov. |
| --- | --- |

4.11.1.

| 4.11.2. | EHSV víta návrhy na zriadenie výmeny digitálnych informácií v námornej doprave (námorné kontaktné miesto a uznávanie dokumentov o náklade), domnieva sa však, že tieto návrhy by sa dali ešte ďalej rozvíjať. |
| --- | --- |

4.11.2.

| 4.12. | EHSV víta strategický akčný plán pre batérie, ktorý je stredobodom procesu vytvorenia Európskej aliancie pre batérie, a poukazuje na problém obrovskej závislosti EÚ od tretích krajín. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.12.1. | S rozhodnutím vytvoriť hodnotový reťazec batérií podľa vzoru obehového hospodárstva možno len súhlasiť. Výbor však zdôrazňuje, že v súčasnosti riadnemu uplatňovaniu tohto plánu bránia rôzne faktory: závislosť od surovín z tretích krajín (napríklad lítium); výskum alternatívnych surovín, ktoré by sa dali využiť v obehovom hospodárstve, je ešte len v počiatočnom štádiu; neschopnosť v plnej miere riadiť činnosti transformácie použitých batérií (druhotné suroviny) a ich zneškodňovania; nedostatok kvalifikovaných pracovných síl. |
| --- | --- |

4.12.1.

| 4.12.2. | EHSV osobitne pripomína, že na prekonanie takýchto prekážok sú potrebné značné finančné prostriedky na výskum a inováciu. Finančné prostriedky vyčlenené na obdobie 2018 – 2020 sú nepochybne pomerne vysoké, musí byť však dosiahnutá ich kontinuita v budúcom VFR 2021 až 2027. Predovšetkým je dôležité podporovať výskum alternatívnych, plne obnoviteľných, ekologických zdrojov energie s nulovým vplyvom na životné prostredie, vyriešiť zjavné problémy s dostupnosťou surovín a vplyvom na životné prostredie, ktoré sú už dnes príznačné pre batérie pre elektromotory. Okrem iného je nevyhnutné zabezpečiť kvalifikovanú pracovnú silu, a to prostredníctvom programu Erasmus+ a zapojením univerzít a výskumných centier. |
| --- | --- |

4.12.2.

| 4.12.3. | Výbor poukazuje na to, že iniciatíva Komisie povedie prakticky k úplnej obnove vozového parku v Európe v priebehu desaťročia, čím vznikne nový problém súvisiaci s likvidáciou a recykláciou miliónov vozidiel. To by malo byť ústrednou témou v stratégiách Komisie v rámci obehového hospodárstva. Organizovaná občianska spoločnosť musí byť zapojená do všetkých fáz procesu transformácie a mala by informovať a šíriť osvetu o udržateľnej mobilite. |
| --- | --- |

4.12.3.

| 4.13. | EHSV podporuje iniciatívu stanoviť limity emisií CO2 aj v prípade ťažkých úžitkových vozidiel, ako je to už v prípade iných kategórií vozidiel. Keďže MSP v odvetví dopravy by mohli čeliť ťažkostiam pri obnove svojho vozového parku, členským štátom sa odporúča, aby podporili prechod na hospodárstvo s nízkymi emisiami CO2 prostredníctvom osobitných daňových stimulov. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EHSV sa domnieva, že návrh zjednodušenia pre výstavbu transeurópskych dopravných sietí TEN-T by mal náležite zohľadniť súdne konania, aby bol plne účinný (19). |
| --- | --- |

4.14.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | Klasifikácia rizík vykonaná na európskych diaľniciach a cestách prvej triedy nezohľadňuje rozvoj primeranej a koordinovanej technológie v mestách, kde sa udeje väčšina vážnych nehôd bez obetí na životoch. Okrem iného by bolo dôležité začať tento proces aj v šiestich krajín západného Balkánu, ktoré už začali svoje prístupové rokovania s EÚ. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Systém eCall vo vozidlách, ktorý v prípade nehody automaticky zavolá príslušným orgánom v sektore cestnej dopravy a zdravotnej starostlivosti, je rozhodne ďalším prvkom, ktorý dokáže zmierniť dôsledky dopravných nehôd. EHSV dúfa, že tieto zariadenia budú povinné vo všetkých rozšírenejších vozidlách, ktoré sú viac vystavené riziku nehôd (ťažké úžitkové vozidlá, autobusy a motocykle), a že EÚ viac podporí integráciu cestných záchranných služieb a zdravotných záchranných zložiek. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Etické otázky predstavujú kľúčový aspekt rozvoja automatizácie. Sporné sú predovšetkým situácie, v ktorých by „etické“ rozhodnutia mali robiť stroje. EHSV opätovne pripomína zásadu, podľa ktorej len ľudské bytosti ako také môžu robiť „etické“ rozhodnutia, a že stroje, bez ohľadu na to, aké sú dokonalé, majú pomáhať ľuďom, nie ich nahradiť. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pokiaľ ide o vývoj úplne automatizovaných vozidiel a ich uvádzanie na trh, EHSV vyzýva Komisiu, aby pozorne a podrobnejšie preskúmala aspekty v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti, ktoré z toho vyplývajú. Výbor sa konkrétne obáva, že v relatívne krátkom časovom období by mohli zmiznúť celé pracovné odvetvia (napr. dopravcovia) a že všetky zaniknuté pracovné miesta nebudú nahradené novými. EÚ by vzhľadom na takýto scenár musela tiež čeliť mimoriadne vysokému počtu nezamestnaných, ktorých zručnosti a poznatky by sa len ťažko dali prispôsobiť novému systému automatizovanej dopravy. Preto je potrebné, aby sa prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania predvídalo riadenie procesov zmeny a vytvorili kurzy odbornej prípravy s cieľom poskytnúť všetkým pracovníkom v tomto sektore potrebné zručnosti. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Výbor sa domnieva, že poisťovacie spoločnosti by mali stimulovať nákup bezpečnejších vozidiel prostredníctvom zníženia poistného. Zo všeobecnejšieho hľadiska EHSV považuje za nevyhnutné začať sa vážne zaoberať právnymi aspektmi súvisiacimi so zavedením plne automatizovaných vozidiel, predovšetkým objasniť, kto ponesie občiansku alebo trestnú zodpovednosť v prípade dopravnej nehody. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Výbor vyjadruje isté rozpaky, pokiaľ ide o systém, ktorý Komisia zvolila na porovnávanie rôznych palív (20). Tento systém, ktorý je založený na náklady na trasu 100 km prejdenú automobilom, nezohľadňuje početné parametre nevyhnutné na vyčíslenie skutočných nákladov na palivo, čo by mohlo zneistiť spotrebiteľov. Okrem toho konzultačný mechanizmus so spotrebiteľmi, ktorý Komisia zaviedla, v podstate marginalizuje úlohu EHSV a združení spotrebiteľov, ktoré pôsobia v tomto odvetví, a zmeral sa na štatisticky nerelevantnú vzorku (3 000 respondentov z troch krajín EÚ), ktorým sa predostreli príliš podobné alternatívy. |
| --- | --- |

5.6.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2016) 501 final.

1

(2)  COM(2017) 283 final; COM(2017) 675 final; COM(2018) 675 final.

2

(3)  COM(2016) 686 final.

3

(4)  COM(2018) 293 final, príloha 1.

4

(5)  COM(2018) 286 final.

5

(6)  COM(2018) 274 final.

6

(7)  COM(2018) 283 final.

7

(8)  COM(2018) 237 final.

8

(9)  COM(2018) 278 final.

9

(10)  COM(2018) 279 final.

10

(11)  COM(2018) 293 final, príloha 2.

11

(12)  COM(2018) 284 final.

12

(13)  COM(2018) 275 final.

13

(14)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/732 (Ú. v. EÚ L 123, 18.5.2018, s. 85).

14

(15)  COM(2018) 296 final.

15

(16)  COM(2018) 277 final.

16

(17)  TEN/668, Jednotná európska námorná platforma a elektronické údaje o nákladnej doprave (pozri stranu 265 tohto úradného vestníka); TEN/669, Realizácia projektov siete TEN-T (pozri stranu 269 tohto úradného vestníka); TEN/675, Normy emisií CO2 pre nákladné vozidlá + hmotnosti a rozmery cestných vozidiel (pozri stranu 286 tohto úradného vestníka); TEN/672, Nástroj na prepájanie Európy (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 191); TEN/673, Prepojená a automatizovaná mobilita (pozri stranu 274 tohto úradného vestníka); TEN/674, Označovanie pneumatík (pozri stranu 280 tohto úradného vestníka); TEN/667, Riadenie bezpečnosti cestnej infraštruktúry (pozri stranu 261 tohto úradného vestníka); INT/863, Bezpečnosť vozidiel/ochrana zraniteľných účastníkov cestnej premávky (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 90).

17

2

(18)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 34.

18

(19)  TEN/669, Realizácia projektov siete TEN-T (pozri stranu 269 tohto úradného vestníka).

19

(20)  Vykonávacie nariadenie (EÚ) 2018/732.

20

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/261 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/261

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry

[COM(2018) 274 final — 2018/0129 (COD)]

(2019/C 62/40)

| Spravodajca: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Spravodajca:

Brian CURTIS

| Konzultácia | Európsky parlament, 31. mája 2018
  Rada Európskej únie, 8. júna 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 ods. 1 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. októbra 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. októbra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 204/2/6 |

Konzultácia

Európsky parlament, 31. mája 2018

Rada Európskej únie, 8. júna 2018

Právny základ

článok 91 ods. 1 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. októbra 2018

Prijaté v pléne

17. októbra 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

204/2/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta návrh na zmenu a doplnenie smernice 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (RISM). Výbor sa domnieva, že opatrenia navrhnuté Komisiou by mali prekonať nedostatky súčasnej smernice (harmonizácia, výmena informácií a obmedzený rozsah pôsobnosti) a mali by zohrávať kľúčovú úlohu pri vykonávaní strategického akčného plánu pre bezpečnosť cestnej premávky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Výbor podporuje iniciatívu „vízia nulovej nehodovosti“, ktorej cieľom je zaznamenať nula smrteľných a vážnych nehôd na cestách do roku 2050, ktorý sa má dosiahnuť prijatím prístupu bezpečného systému „safe system“, ktorý podporuje Svetová zdravotnícka organizácia. Vykonávanie tejto stratégie si bude vyžadovať zapojenie všetkých sektorov a všetkých účastníkov cestnej premávky s cieľom dosiahnuť posilnené riadenie. Je dôležité, aby boli tieto ukazovatele jasné a dali sa monitorovať. Organizácie občianskej spoločnosti by mali byť aktívne zapojené do všetkých fáz tvorby, vykonávania, monitorovania a hodnotenia stratégie. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor sa domnieva, že systematický a aktívny postup mapovania rizík v celej sieti TEN-T, ako aj všetkých diaľnic a hlavných ciest, je nevyhnutným krokom pri plánovaní nových opatrení v oblasti infraštruktúry. Napriek tomu z dôvodu vykonávania súčasnej smernice RISM rôznymi štátmi je dôležité stanoviť reálne ciele a termíny pre všetky členské štáty a poskytnúť finančnú podporu pre najviac zaostalé regióny vrátane šiestich krajín západného Balkánu. Výbor sa okrem toho domnieva, že rozsah pôsobnosti RISM by sa mal rozšíriť na všetky hlavné vidiecke a mestské ulice, aby sa dosiahlo účinné drastické zníženie smrteľných a vážnych nehôd do roku 2030. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že dosiahnutie vysokej bezpečnosti cestnej premávky má strategický význam, ale je potrebné navýšenie rozpočtu budúceho viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 – 2027 s cieľom zabezpečiť kontinuitu v dlhodobom horizonte, aby sa ambiciózne ciele, ktoré si vytýčila EÚ, mohli splniť. Výbor predovšetkým zdôrazňuje, že stratégia EÚ sa zameriava najmä na financovanie výstavby novej infraštruktúry, ale mali by sa takisto vyčleniť primerané finančné prostriedky na údržbu a modernizáciu existujúcich ciest. Okrem toho je EHSV presvedčený, že väčší rozpočet pre dopravu bude mať dodatočný pozitívny vplyv na rast a zamestnanosť v Európe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor podporuje návrh na nové výkonnostné požiadavky na cestné značenie a značky s cieľom rozvíjať systémy kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility (C-ITS). EHSV odporúča rozšírenie takéhoto prístupu na všetky dostupné druhy dopravy (intermodalita) s cieľom maximalizovať vplyv takejto stratégie. Okrem toho sa EHSV domnieva, že každá stratégia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky by mala vychádzať z primeraného vzdelávania a odbornej prípravy pre súkromných a profesionálnych vodičov, lebo zlyhanie ľudského faktora je naďalej hlavnou príčinou nehôd. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV podporuje návrh systematicky zohľadňovať zraniteľných účastníkov cestnej premávky vo všetkých postupoch riadenia bezpečnosti cestnej premávky. Obzvlášť výbor odporúča paralelný vývoj iných osobitných bezpečnostných ustanovení pre vozidlá, a tak uzavrieť cyklus. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Úvod

| 2.1. | Bezpečnosť cestnej premávky v EÚ sa v posledných desaťročiach výrazne zvýšila. V rokoch 2001 až 2010 klesol počet úmrtí na cestách v EÚ o 43 % a v rokoch 2010 až 2016 o ďalších 19 %. Napriek tomu počet úmrtí na cestách zostáva vysoký (25 620 ľudí prišlo o život na cestách v EÚ v roku 2016 (1)) a štatistiky ukazujú postupnú stagnáciu úsilia EÚ o bezpečnú mobilitu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Z tohto dôvodu vyhlásenie z Valletty obsahovalo podnet Európskej komisii, aby predložila novú iniciatívu na úpravu smernice 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry (RISM) v súvislosti so zmenami mobility vyplývajúcimi zo spoločenských trendov a technologického vývoja. Táto iniciatíva, zameraná na bezpečnosť cestnej premávky, zohráva kľúčovú úlohu v strategickom akčnom pláne pre bezpečnosť cestnej premávky (2), ktorý bol uverejnený v máji 2018 v rámci 3. balíka opatrení v oblasti mobility (3). |
| --- | --- |

2.2.

3.   Zhrnutie návrhu

| 3.1. | Napriek pokroku v posledných rokoch je počet vážnych alebo smrteľných nehôd na cestách naďalej príliš vysoký. Keďže 90 % dopravných nehôd spôsobuje zlyhanie ľudského faktora, Komisia sa domnieva, že automatizácia, prepojenosť, nové konštrukčné normy pre cesty a vozidlá by mohli znížiť počet nehôd a ich dôsledky pre vodičov, cestujúcich a zraniteľných účastníkov cestnej premávky (napr. cyklistov). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisia predovšetkým stanovila cieľ „vízia nulovej nehodovosti“ so zámerom dosiahnuť do roku 2050 stav bez smrteľných a vážnych nehôd na cestách. Návrh tiež zavádza dočasný cieľ 50 % zníženia počtu smrteľných nehôd a vážnych zranení do roku 2030. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Na dosiahnutie týchto cieľov EÚ plánuje prijať nové technologické a regulačné nástroje založené na „safe system“ (bezpečnom systéme) (4) Svetovej zdravotníckej organizácie. Princíp tohto prístupu spočíva v tom, že hoci nie je možné úplne zabrániť nehodám, možno podniknúť kroky na zníženie počtu smrteľných nehôd a vážnych zranení. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Súčasná smernica RISM bola prijatá v roku 2008 s cieľom zabezpečiť, aby hľadiská bezpečnosti cestnej premávky boli v popredí pozornosti všetkých fáz plánovania, navrhovania a prevádzky cestnej infraštruktúry. Existujú však mnohé rozdiely v stave vykonávania tejto smernice na vnútroštátnej úrovni. Tieto rozdiely často zodpovedajú vyššej úrovni smrteľných a vážnych nehôd (5). Z tohto dôvodu je nevyhnutné harmonizovať bezpečnostné pravidlá a zlepšiť výsledky v oblasti bezpečnosti cestnej infraštruktúry. Členské štáty by mali získať osobitnú finančnú podporu prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy (200 miliónov EUR) na obdobie 2018 – 2020. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Cieľom revidovanej smernice je dosiahnuť vyššie uvedené ciele zavedením týchto opatrení:






  — | zavedenie transparentnosti a následných opatrení v oblasti postupov riadenia bezpečnosti cestnej infraštruktúry; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

zavedenie transparentnosti a následných opatrení v oblasti postupov riadenia bezpečnosti cestnej infraštruktúry;

| — | posudzovanie ciest v rámci celej siete a systematický a proaktívny postup mapovania rizík s cieľom posúdiť „vstavanú“, resp. inherentnú, bezpečnosť ciest v celej EÚ; |
| --- | --- |

—

posudzovanie ciest v rámci celej siete a systematický a proaktívny postup mapovania rizík s cieľom posúdiť „vstavanú“, resp. inherentnú, bezpečnosť ciest v celej EÚ;

| — | rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice nad rámec transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), aby sa vzťahovala na diaľnice a hlavné cesty mimo siete, ako aj na všetky cesty mimo mestských oblastí, ktoré sú vybudované s úplným alebo čiastočným využitím fondov EÚ (Sieť TEN-T sa vyznačuje výrazným objemom dopravy, no vďaka prísnym bezpečnostným normám smrteľné nehody nie sú veľmi časté (8 %); V rámci hlavnej cestnej siete EÚ sa stane 39 % všetkých smrteľných dopravných nehôd v EÚ. Koordinované opatrenia EÚ týkajúce sa hlavnej cestnej siete (vrátane časti mimo siete TEN-T) by mali prispieť k dosiahnutiu „vízie nulovej nehodovosti“. |
| --- | --- |

—

rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice nad rámec transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), aby sa vzťahovala na diaľnice a hlavné cesty mimo siete, ako aj na všetky cesty mimo mestských oblastí, ktoré sú vybudované s úplným alebo čiastočným využitím fondov EÚ (Sieť TEN-T sa vyznačuje výrazným objemom dopravy, no vďaka prísnym bezpečnostným normám smrteľné nehody nie sú veľmi časté (8 %); V rámci hlavnej cestnej siete EÚ sa stane 39 % všetkých smrteľných dopravných nehôd v EÚ. Koordinované opatrenia EÚ týkajúce sa hlavnej cestnej siete (vrátane časti mimo siete TEN-T) by mali prispieť k dosiahnutiu „vízie nulovej nehodovosti“.

| — | stanovenie všeobecných výkonnostných požiadaviek, pokiaľ ide o cestné značenia a dopravné značky, s cieľom uľahčiť zavedenie kooperatívnych, prepojených a automatizovaných systémov mobility a |
| --- | --- |

—

stanovenie všeobecných výkonnostných požiadaviek, pokiaľ ide o cestné značenia a dopravné značky, s cieľom uľahčiť zavedenie kooperatívnych, prepojených a automatizovaných systémov mobility a

| — | stanovenie povinnosti zohľadňovať zraniteľných účastníkov cestnej premávky systematicky vo všetkých postupoch riadenia bezpečnosti cestnej premávky. |
| --- | --- |

—

stanovenie povinnosti zohľadňovať zraniteľných účastníkov cestnej premávky systematicky vo všetkých postupoch riadenia bezpečnosti cestnej premávky.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | EHSV víta návrh Komisie, ktorého cieľom je zmena smernice 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry. Výbor rozhodne schvaľuje vyhlásenie z Valletty a domnieva sa, že na dosiahnutie lepších výsledkov v oblasti bezpečnosti cestnej premávky je nutný posilnený európsky prístup. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | 3. balík opatrení v oblasti mobility tvorí súbor navzájom prepojených legislatívnych iniciatív. Výbor sa rozhodol zaoberať sa každým legislatívnym návrhom v samostatnom stanovisku. Z tohto dôvodu treba toto stanovisko chápať v súvislosti s predchádzajúcimi stanoviskami EHSV, ale aj so stanoviskami vypracovanými v súlade s ním a ktoré skúmajú špecifické aspekty 3. balíka opatrení v oblasti mobility (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Výbor podporuje „víziu nulovej nehodovosti“ – cieľ, ktorý sa dá dosiahnuť pomocou prístupu bezpečného systému. Táto stratégia si bude vyžadovať zapojenie všetkých sektorov a všetkých účastníkov cestnej premávky s cieľom dosiahnuť posilnené riadenie. Je dôležité, aby ukazovatele stanovené na splnenie týchto cieľov boli jasné a dali sa monitorovať. Organizácie občianskej spoločnosti by mali byť aktívne zapojené do všetkých fáz tvorby, vykonávania, monitorovania a hodnotenia stratégie. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV víta rozhodnutie vyčleniť 200 miliónov EUR (obdobie 2018 – 2020) na bezpečnosť cestnej premávky. Výbor však považuje za potrebné navýšiť rozpočet v rámci budúceho VFR na roky 2021 – 2027 s cieľom zabezpečiť kontinuitu v dlhodobom horizonte, aby sa ambiciózne ciele, ktoré si vytýčila EÚ, mohli splniť (7). (Európska komisia odhaduje, že objem investícií potrebných na vybudovanie základnej siete TEN-T sa v období 2021 – 2030 zvýši na približne 500 miliárd EUR a na dobudovanie celej siete bude potrebných 1 500 miliárd EUR.) |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV je presvedčený, že väčší rozpočet pre dopravu bude mať dodatočný pozitívny vplyv na rast a zamestnanosť v Európe. Investované finančné prostriedky budú mať pákový efekt a prispejú k vytvoreniu 13 miliónov pracovných miest ročne do roku 2030 a vytvoria dodatočné príjmy do výšky 4500 miliárd EUR (1,8 % HDP EÚ). Znamená to, že každá jedna miliarda EUR investovaná do siete TEN-T by mala vytvoriť až do 20 000 pracovných miest (8). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Výbor sa domnieva, že iniciatíva pre systematický a aktívny postup mapovania rizík v celej európskej sieti TEN-T, ako aj všetkých diaľnic (mimo siete TEN-T) a hlavných ciest je nevyhnutným krokom pri plánovaní rozsahu a typu opatrení v oblasti infraštruktúry, ktoré treba vykonať v súvislosti s európskou dopravnou sieťou. Napriek tomu z dôvodu vykonávania súčasnej smernice RISM rôznymi štátmi je dôležité stanoviť reálne ciele a termíny pre všetky členské štáty a poskytnúť primerané finančné opatrenia na podporu najviac zaostalých regiónov a krajín (9). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Výbor poukazuje na to, že stratégia EÚ sa zameriava najmä na financovanie výstavby novej infraštruktúry. Údržba a modernizácia existujúcich ciest by však tiež mali získať primerané finančné prostriedky, pretože tieto faktory sú rovnako rozhodujúce pre udržanie vysokej úrovne bezpečnosti cestnej premávky. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Nové výkonnostné požiadavky na cestné značenie a značky sú kľúčové pre rozvoj systémov kooperatívnej, prepojenej a automatizovanej mobility (C-ITS). Výbor považuje za dôležité umožniť pre vozidlá a cestnú infraštruktúru neustálu výmenu informácií s cieľom reagovať na „zmiešaný dopravný systém“, ktorý sa vyznačuje vozidlami používajúcimi rôzne technológie: riadenie vozidla človekom, asistované riadenie a automatizovaná jazda (10). Na účely dokončenia stratégie o bezpečnej mobilite je dôležité rozšíriť takýto prístup na všetky dostupné druhy dopravy (intermodalita) s priamym vplyvom na zníženie a bezpečnosť objemu dopravy (11). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV je presvedčený, že nové technológie môžu zmysluplne prispieť k modernizácii noriem bezpečnosti cestnej premávky, pričom sa zohľadnia ich obmedzenia a bezpečnostné opatrenia potrebné pri ich využití. Okrem toho sa EHSV domnieva, že každá stratégia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky by mala vychádzať z primeraného vzdelávania a odbornej prípravy pre súkromných a profesionálnych vodičov, lebo zlyhanie ľudského faktora naďalej ostáva jednou z hlavných príčin nehôd. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV podporuje návrh systematicky zohľadňovať zraniteľných účastníkov cestnej premávky vo všetkých postupoch riadenia bezpečnosti cestnej premávky. Tento prístup je v súlade s novými trendmi a návykmi občanov EÚ (napr. väčší počet cyklistov). Výbor odporúča paralelný vývoj s inými osobitnými bezpečnostnými ustanoveniami pre vozidlá, aby sa uzavrel cyklus (napr. zdokonalené systémy núdzového brzdenia, systém výstrahy pred vybočením z jazdného pruhu a iná konštrukcia kabín pre ťažké úžitkové vozidlo s cieľom napomôcť viditeľnosť cyklistov a chodcov, ako aj senzory na ich detekciu) (12). |
| --- | --- |

4.10.

5.   Konkrétne pripomienky

| 5.1. | EHSV považuje za dôležité rozvíjať fyzickú aj digitálnu infraštruktúru súbežne. Takisto je dôležité čo najskôr zabezpečiť úplné pokrytie 5G v Európe na všetkých diaľniciach a hlavných cestných sieťach s cieľom umožniť účinné prepojenie medzi cestami a vozidlami a medzi vozidlami navzájom (13). Aj v tomto prípade EHSV odporúča primeranú a dlhodobú finančnú podporu v budúcom VFR 2021 – 2027. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Výbor v súlade s odporúčaním Európskej rady pre bezpečnosť dopravy (14) tvrdí, že rozsah RISM by sa mal rozšíriť na všetky hlavné vidiecke a mestské ulice. Tento širší prístup je potrebný na dosiahnutie účinného drastického zníženia počtu smrteľných a vážnych nehôd do roku 2030. Tento návrh vychádza zo skutočnosti, že návrh Komisie sa týka polovice nehôd, ku ktorým dochádza na cestách v EÚ, a že prevažná väčšina vážnych zranení sa vyskytuje na mestských cestách. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V roku 2015 začala EÚ rozširovať stratégiu TEN-T na západný Balkán (15). Táto iniciatíva, podporená prostredníctvom investičného rámca pre západný Balkán (WBIF) a Nástroja na prepájanie Európy (NPE), by mala mať rozhodujúci vplyv na proces rozširovania EÚ. EHSV odporúča začleniť vykonávanie strategického akčného plánu pre bezpečnosť cestnej premávky do rámca tohto ambiciózneho projektu v oblasti infraštruktúry. Toto opatrenie by malo byť v súlade s návrhom Komisie rozšíriť rozsah RISM na cestnú infraštruktúru mimo mestských oblastí s využitím finančných prostriedkov EÚ. Predovšetkým by malo umožniť, aby šesť krajín západného Balkánu mohlo vstúpiť do EÚ bez rozdielov v oblasti bezpečnosti a infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.3.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Databáza nehôd na cestách EÚ, 2016.

1

(2)  COM(2018) 293 príloha 1.

2

(3)  COM(2018) 293 final.

3

(4)  Svetová zdravotnícka organizácia, „Save LIVES – A road safety technical package“, 2017.

4

(5)  Care – databáza nehôd na cestách v EÚ.

5

(6)  TEN/666 – Udržateľná mobilita pre Európu, Barbucci, 2018, (pozri stranu 254 tohto úradného vestníka); TEN/668 – Jednotná európska námorná platforma + elektronické údaje o nákladnej doprave, Back, 2018, (pozri stranu 265 tohto úradného vestníka); TEN/669 – Realizácia projektov siete TEN-T, Dumitru Fornea, 2018, (pozri stranu 269 tohto úradného vestníka); TEN/675 – Hmotnosti a rozmery cestných vozidiel, Back, 2018, (pozri stranu 286 tohto úradného vestníka); TEN/672 – Nástroj na prepájanie Európy, Plosceanu a Watson, 2018, (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 191); TEN/673 – Prepojená a automatizovaná mobilita, Samm, 2018, (pozri stranu 274 tohto úradného vestníka); TEN/674 – Označovanie pneumatík, 2018, (pozri stranu 280 tohto úradného vestníka); TEN/667, (pozri stranu 261 tohto úradného vestníka); INT/863 – Bezpečnosť vozidiel/ochrana zraniteľných účastníkov cestnej premávky, Hencks, 2018, (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 90).

6

(7)  COM(2018) 277.

7

(8)  TEN/672 – Nástroj na prepájanie Európy, Plosceanu a Watson, 2018.

8

(9)  TEN/669 – Realizácia projektov siete TEN-T, Dumitru Fornea, 2018.

9

(10)  TEN/673 – Prepojená a automatizovaná mobilita, Samm, 2018.

10

(11)  TEN/666 – Udržateľná mobilita v Európe, Barbucci, 2018.

11

(12)  INT/863 – Bezpečnosť vozidiel/ochrana zraniteľných účastníkov cestnej premávky, Hencks, 2018.

12

(13)  TEN/673 – Prepojená a automatizovaná mobilita, Samm, 2018.

13

(14)  COM(2018) 274, s. 7.

14

(15)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-4826_sk.htm

15

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/265 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/265

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie jednotnej európskej námornej platformy a ktorým sa zrušuje smernica 2010/65/EÚ

[COM(2018) 278 final — 2018/0139 (COD)]

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o elektronických údajoch o nákladnej doprave

[COM(2018) 279 final — 2018/0140 (COD)]

(2019/C 62/41)

| Spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefan BACK

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 6. 2018
  Rada, 14-15/06/2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91, článok 100 ods. 2, článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10.2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 210/2/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 6. 2018

Rada, 14-15/06/2018

Právny základ

článok 91, článok 100 ods. 2, článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10.2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

210/2/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta oba návrhy ako významné kroky smerom k digitalizácii dopravy ako jedného z cieľov bielej knihy o dopravnej politike z roku 2011 a k vykonávaniu novej priemyselnej stratégie, ktorú Komisia predstavila v októbri 2017, ako aj záverov Rady ministrov o digitalizácii dopravy z 5. decembra 2017 a vyhlásenia z konferencie Digital Transport Days, ktoré bolo podpísané 10. novembra 2017 v Tallinne. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV podporuje vybranú formu legislatívneho aktu. Zo skúseností vyplýva, že pokiaľ má elektronický informačný systém riadne fungovať v celej Európskej únii, sú nevyhnutné jasné a záväzné povinnosti členských štátov. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Cieľom oboch návrhov je primeraná miera harmonizácie vzhľadom na úlohy, ktoré sa majú plniť. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV zdôrazňuje, že primeranosť požiadaviek týkajúcich sa noriem a osvedčovania, ktoré má vymedziť Komisia v delegovaných alebo vo vykonávacích aktoch, bude mať zásadný význam pre správne fungovanie plánovaných koncepcií a pre dôveru používateľov v digitálne riešenia. V súvislosti s návrhom o údajoch o nákladnej doprave by to mohlo byť kľúčové, pokiaľ ide o možnosti zavedenia tohto systému ako povinného, a to nielen pre orgány, ale aj pre používateľov. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že hlavným prvkom na vytvorenie dôvery je bezchybné fungovanie systémov so zaistením bezpečnosti, integrity komunikácie, súkromia a dôverného charakteru obchodných a podľa potreby aj iných citlivých informácií. EHSV upozorňuje na prebiehajúce aktivity v rámci Európskej hospodárskej komisie Hospodárskej a sociálnej rady OSN (EHK OSN), ktorých cieľom je zaručiť vysoké a univerzálne normy v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV by uvítal, ak by sa návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o elektronických údajoch o nákladnej doprave [COM(2018) 279] (návrh o údajoch o nákladnej doprave) rýchlo premietol do vytvorenia systému, ktorý je povinný aj pre používateľov s cieľom optimalizovať efektívnosť, nižšie náklady a environmentálnu pridanú hodnotu. Vhodnou príležitosťou na to by mohlo byť preskúmanie nariadenia, ako sa stanovuje v článku 15 návrhu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV takisto vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že rozsah pôsobnosti nariadenia o údajoch o nákladnej doprave sa javí byť obmedzený na informačné požiadavky uvedené v aktoch Únie týkajúcich sa podmienok, za akých sa môže doprava vykonávať podľa kapitoly o doprave v ZEFÚ. EHSV zastáva názor, že prínosy digitalizácie by sa mali vzťahovať aj na iné administratívne požiadavky týkajúce sa takýchto dopravných operácií. Navrhované odporúčanie je uvedené v bode 3.8. Je dôležité vyslať všeobecný signál v tomto smere bez toho, aby boli dotknuté existujúce alebo budúce osobitné ustanovenia. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV tiež upozorňuje na potenciálnu pridanú hodnotu, ktorú predstavuje možnosť predkladať informácie orgánom na celom svete elektronicky v súlade s harmonizovanými normami, ako sú napríklad tie, ktoré vypracovala EHK OSN. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V súvislosti s návrhom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie jednotnej európskej námornej platformy a ktorým sa zrušuje smernica 2010/65/EÚ [COM(2018) 278] (návrh o jednotnej európskej námornej platforme), sa EHSV domnieva, že možnosť, aby členské štáty stanovovali konkrétne vnútroštátne požiadavky, by sa ľahko mohla zmeniť na prekážku plynulého fungovania vnútorného trhu. EHSV očakáva, že Komisia bude vykonávanie tejto možnosti pozorne monitorovať a že sústavný dialóg medzi Komisiou a členskými štátmi pomôže obmedziť osobitné vnútroštátne požiadavky. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV v tomto kontexte upozorňuje aj na význam riešenia sociálnych účinkov digitalizácie. To zahŕňa poskytovanie včasných informácií, nadviazanie dialógu, riešenie otázky meniacej sa povahy práce a potreby rozvoja nových zručností a umožnenie pracovnej sile, aby sa prispôsobila novým okolnostiam. Podľa názoru EHSV sa vďaka digitalizácii odvetvia dopravy môže zvýšiť jeho príťažlivosť ako pracoviska, čo môže pomôcť vyriešiť súčasné problémy s náborom v tomto odvetví. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Návrhy Komisie

| 2.1. | Komisia predložila dva prepojené návrhy, a to:






  — | návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie jednotnej európskej námornej platformy a ktorým sa zrušuje smernica 2010/65/EÚ [COM(2018) 278] (návrh o jednotnej európskej námornej platforme) a |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje prostredie jednotnej európskej námornej platformy a ktorým sa zrušuje smernica 2010/65/EÚ [COM(2018) 278] (návrh o jednotnej európskej námornej platforme) a

| — | návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o elektronických údajoch o nákladnej doprave [COM(2018) 279] (návrh o údajoch o nákladnej doprave). |
| --- | --- |

—

návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o elektronických údajoch o nákladnej doprave [COM(2018) 279] (návrh o údajoch o nákladnej doprave).

| 2.2. | Oba návrhy sú funkčne prepojené, keďže oboma sa zriaďuje systém elektronickej komunikácie medzi podnikmi a subjektmi verejného sektora s cieľom uľahčiť kontrolu dodržiavania viacerých právnych povinností prostredníctvom systému, ktorým sa zaručuje pravosť poskytovaných informácií, ako aj ich integrita a dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa súkromia. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Návrhom o jednotnej európskej námornej platforme sa má nahradiť smernica 2010/65/EÚ, ktorá mala podobný cieľ, ale ktorá sa ukázala ako neefektívna, pretože sa ňou členským štátom poskytoval priveľký priestor na voľné konanie vo vykonávaní. To viedlo k vzniku rozdielnych noriem, obvyklých postupov a rozsahu digitalizovaného oznamovania, v dôsledku čoho sa zvýšila administratívna záťaž v prípade námornej dopravy a niektoré administratívne postupy sa museli naďalej vykonávať manuálne. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Zdá sa, že systém jednotnej európskej námornej platformy ako taký je otvorený pre všetky lode, ktoré pri príchode do prístavov členských štátov právne podliehajú ohlasovacej povinnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Cieľom návrhu o údajoch o nákladnej doprave je stanoviť povinnosť orgánov členských štátov prijať elektronickú dokumentáciu na účely splnenia povinnosti podniku predložiť doklady preukazujúce dodržiavanie požiadaviek podľa viacerých legislatívnych aktov EÚ týkajúcich sa prepravy tovaru, ako aj podmienok prepravy odpadu. Na tento účel sa návrhom o údajoch o nákladnej doprave vytvára systém elektronických údajov o nákladnej doprave (eFTI), ktorý pozostáva z rámca na poskytovanie služieb zahŕňajúceho spoločný súbor údajov, postupy a pravidlá prístupu, požiadavky týkajúce sa platforiem a služieb systému eFTI a systém osvedčovania. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Možnosť stanovená v návrhu o údajoch o nákladnej doprave je prevádzkovateľom k dispozícii na základe právnych povinností týkajúcich sa údajov alebo dokumentov, ktoré sú uvedené v návrhu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV víta oba návrhy, ktorými sa sleduje všeobecný cieľ digitalizácie dopravy, ktorý bol pôvodne uvedený v bielej knihe o dopravnej politike z roku 2011 a ktorý sa potom sledoval napríklad v stratégii digitálneho jednotného trhu a v novej priemyselnej stratégii, ktorú Komisia predstavila v októbri 2017, ako aj v záveroch Rady ministrov o digitalizácii dopravy z 5. decembra 2017 v nadväznosti na vyhlásenie z konferencie Dni digitálnej dopravy, ktoré bolo podpísané v Tallinne 10. novembra 2017. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV opakovane vyjadruje svoju podporu inovačným riešeniam a podporuje vybranú formu legislatívneho aktu vzhľadom na to, že pokiaľ má elektronický informačný systém riadne fungovať v celej Európskej únii, nevyhnutné sú jasné a záväzné povinnosti členských štátov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV v tomto kontexte pripomína svoje varovanie, pokiaľ ide o problematické vykonávanie – vzhľadom na prevažne nepovinný charakter – návrhu smernice, ktorá sa má zrušiť návrhom o jednotnej európskej námornej platforme v prípade jeho prijatia. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV však súhlasí s tým, že môže byť potrebné dosiahnuť rovnováhu medzi úplnou harmonizáciou a interoperabilitou. Rozsiahla harmonizácia je zjavne potrebná v kontexte systému, ktorým sa má uľahčiť vybavovanie lodí prichádzajúcich do prístavov v EÚ a odchádzajúcich z týchto prístavov a ktorý si bude napríklad vyžadovať bezchybné fungovanie rozhrania medzi loďou a pobrežím s harmonizovanými normami a postupmi. Menšia miera harmonizácie sa môže akceptovať v systéme, ktorý v zásade slúži na zaistenie primeraných a bezpečných postupov na sprístupnenie dokladov potrebných na zabezpečenie dodržiavania právnych predpisov EÚ subjektom verejného sektora. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa na základe toho domnieva, že cieľom oboch týchto návrhov je primeraná úroveň harmonizácie. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV berie na vedomie skutočnosť, že návrhom o údajoch o nákladnej doprave sa v zásade vytvára možnosť, nie povinnosť, predkladať doklady v elektronickej forme. EHSV súhlasí s dôvodmi, ktoré v súčasnosti vedú k tejto voľbe, napriek tomu by však uvítal rýchly vývoj smerom k povinnému systému, a to vzhľadom na uľahčenie nepretržitého monitorovania dodržiavania predpisov, ktoré by to prinieslo, a na zníženie objemu dokladov v papierovej forme, ktoré by to znamenalo, najmä v prípade prevádzkových zamestnancov, ako sú vodiči kamiónov. Vhodnou príležitosťou na to by mohlo byť preskúmanie nariadenia, ako sa stanovuje v článku 15 návrhu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podľa článku 1 ods. 2 sa návrh o údajoch o nákladnej doprave vzťahuje na „požiadavky na regulačné informácie uvedené v aktoch Únie, ktorými sa stanovujú podmienky prepravy tovaru na území Únie v súlade s hlavou VI tretej časti zmluvy alebo podmienky prepravy odpadu“. EHSV si kladie otázku, či sa tým nadmerne neobmedzuje právo predkladať informácie a doklady v elektronickej forme. Zdá sa, že v prípade aktov Únie vymenovaných v prílohe I k návrhu o údajoch o nákladnej doprave ide len o tie akty, ktoré sa týkajú priamo podmienok prístupu na trh. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV sa domnieva, že právo na predkladanie v elektronickej forme by mohlo byť výhodou aj pre iné administratívne dokumenty alebo informačné požiadavky. Príkladmi takýchto dokumentov sú okrem iného oznámenia a informácie o vysielaní pracovníkov, ktoré sa majú predkladať v kontexte vysielania pracovníkov, alebo informácie predkladané na preukázanie dodržiavania ustanovení o čase vedenia vozidla a čase oddychu. Podľa názoru EHSV by sa rozsah pôsobnosti návrhu mohol rozšíriť doplnením slov „a iné ustanovenia týkajúce sa“ medzi slová „podmienky“ a „prepravy tovaru“ v článku 1 ods. 2 EHSV sa domnieva, že je dôležité vyslať všeobecný signál v tomto smere bez toho, aby boli dotknuté existujúce alebo budúce osobitné ustanovenia. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV takisto upozorňuje na aspekt udržateľnosti, pokiaľ ide o zníženie objemu vytlačených dokumentov, ako sa uvádza aj v návrhu o údajoch o nákladnej doprave. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV berie na vedomie osobitné ustanovenia v oboch návrhoch, ktoré sa týkajú zabezpečenia dôvernosti obchodných informácií, a v prípade jednotnej európskej námornej platformy aj iných citlivých informácií. EHSV by okrem toho rád upozornil na vysokú úroveň zabezpečenia pred manipulovaním a vysokú úroveň ochrany súkromia, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou vhodne vypracovanej a správne riadenej štruktúry kanála na výmenu údajov. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV poukazuje na význam prebiehajúcej činnosti v EHK OSN v tejto oblasti spomenutej v bode 3.10, a najmä na jej bielu knihu o koncepcii kanála údajov na zlepšenie kvality údajov v dodávateľskom reťazci. Podľa názoru EHSV ide o ďalší argument v prospech toho, aby bola elektronická dokumentácia povinná v čo najväčšom rozsahu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV v tejto súvislosti upozorňuje na potenciálnu pridanú hodnotu, ktorú predstavuje možnosť predkladať informácie orgánom na celom svete elektronicky v súlade s harmonizovanými normami, ako sú napríklad tie, ktoré vypracovala EHK OSN. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V súvislosti s oboma návrhmi má Komisia rozhodujúcu úlohu pri vypracovaní noriem a kritérií osvedčovania. EHSV zdôrazňuje, že na to, aby navrhované systémy riadne fungovali a prinášali plánovanú pridanú hodnotu, je nevyhnutný rámec, ktorým sa podnieti dôvera a ktorý bude riadne fungovať bez zbytočnej zložitosti. Ide zároveň o zásadný prvok pri vytváraní dôvery v digitálne riešenia v celom odvetví dopravy. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV v tomto kontexte upozorňuje aj na potrebu riešenia sociálnych aspektov digitalizácie. Digitalizácia povedie k zmenám pracovného prostredia a tvorbe nových pracovných miest a bude si vyžadovať nové zručnosti. Je dôležité včas riešiť potrebu umožniť pracovnej sile, aby sa prispôsobila novým okolnostiam. EHSV zdôrazňuje aj význam poskytovania včasných informácií a umožnenia dialógu o nadchádzajúcich zmenách. Podľa názoru EHSV sa vďaka digitalizácii odvetvia dopravy môže zvýšiť jeho príťažlivosť ako budúceho pracoviska, čo môže pomôcť vyriešiť súčasné problémy s náborom v tomto odvetví. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1.   Návrh o jednotnej európskej námornej platforme

| 4.1.1. | V porovnaní so smernicou 2010/65/EÚ je návrh o jednotnej európskej námornej platforme veľmi dôkladný. Ukazuje sa, že sa ním poskytuje primeraný rámec na uľahčenie vybavovania formalít pri príchode a pri odchode, a preto sa zdá, že sa ním doplnili chýbajúce prvky a vyriešil problém nedostatočnej harmonizácie, ktorých následkom boli nepriaznivé účinky pre používateľov pri vykonávaní smernice 2010/65/EÚ. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV súhlasí s rozhodnutím Komisie nenavrhnúť jednotnú platformu EÚ, ale radšej vnútroštátne jednotné platformy. Hoci existujú silné dôvody v prospech jednotnej platformy na úrovni EÚ, riešením založeným na vnútroštátnych jednotných kontaktných miestach sa zabráni strate nákladov vyplývajúcich z investícií na vnútroštátnej úrovni, ktoré už boli vynaložené, a umožnia sa také špecifické vnútroštátne administratívne požiadavky, aké môžu byť potrebné. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | EHSV zdôrazňuje, že kľúčovým prvkom návrhu je harmonizácia zameraná na uľahčenie plynulého fungovania vnútorného trhu a že je dôležité zabezpečiť, aby sa tento prvok nestratil. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV má preto určité pochybnosti o možnosti otvorenej pre osobitné vnútroštátne požiadavky, ktoré by sa mohli ľahko zmeniť na prekážky plynulého fungovania vnútorného trhu. EHSV preto vyzýva Komisiu, aby pozorne monitorovala osobitné vnútroštátne požiadavky z pohľadu vnútorného trhu a viedla sústavný dialóg s členskými štátmi s cieľom čo najviac obmedziť osobitné vnútroštátne požiadavky. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Návrh o údajoch o nákladnej doprave

| 4.2.1. | EHSV osobitne berie na vedomie významnú úlohu, ktorú budú zohrávať vykonávacie a delegované akty, ktoré má prijať Komisia podľa tohto návrhu, a upozorňuje, že je dôležité, aby sa tieto akty rýchlo nadobudli účinnosť, keďže sú kľúčové pre riadne fungovanie navrhovaného nariadenia. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV v tejto súvislosti upozorňuje Komisiu na uvedenú bielu knihu EHK OSN a prvky štruktúry reťazca na výmenu údajov, ktoré sú v nej opísané, ako na užitočnú štruktúru na zaistenie bezpečného systému odolného proti manipulácii určeného na výmenu informácií v rôznych fázach dopravného reťazca. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EHSV odkazuje na vyššie uvedené tvrdenia, ktoré sa týkajú vysokého zabezpečenia vhodne navrhnutého a správne zavedeného systému na výmenu elektronických dokumentov, a opakovane pripomína, že najmä s ohľadom na cieľ monitorovania dodržiavania predpisov stanovený v tomto návrhu existuje dobrý dôvod, aby sa v rámci preskúmania nariadenia podľa článku 15 návrhu o údajoch o nákladnej doprave zvážilo, či stanoviť elektronickú dokumentáciu ako povinnú. |
| --- | --- |

4.2.3.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/269 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/269

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zefektívnení opatrení na urýchlenie realizácie transeurópskej dopravnej siete

[COM(2018) 277 final — 2018/0138 (COD)]

(2019/C 62/42)

| Spravodajca: | Dumitru FORNEA |
| --- | --- |

Spravodajca:

Dumitru FORNEA

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. júna 2018
  Rada, 15. júna 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 172 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia | 22. mája 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. októbra 2018 |
| Dátum schválenia v pléne | 17. októbra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 210/3/4 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. júna 2018

Rada, 15. júna 2018

Právny základ

článok 172 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia

22. mája 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. októbra 2018

Dátum schválenia v pléne

17. októbra 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

210/3/4

1.   Závery a odporúčania

Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV je pevne presvedčený, že iniciatívy zahrnuté v treťom balíku Európa v pohybe sú potrebné na zabezpečenie účinného právneho rámca na úrovni EÚ, ale aj na to, aby sa opätovne potvrdil politický a finančný záväzok členských štátov rozvíjať transeurópsku dopravnú sieť TEN-T v súlade so stanovenými lehotami: dobudovanie základnej siete do roku 2030 a celej siete do roku 2050. |
| --- | --- |

1.1.

EHSV je pevne presvedčený, že iniciatívy zahrnuté v treťom balíku Európa v pohybe sú potrebné na zabezpečenie účinného právneho rámca na úrovni EÚ, ale aj na to, aby sa opätovne potvrdil politický a finančný záväzok členských štátov rozvíjať transeurópsku dopravnú sieť TEN-T v súlade so stanovenými lehotami: dobudovanie základnej siete do roku 2030 a celej siete do roku 2050.

| 1.2. | EHSV konštatuje, že návrh nariadenia predstavuje pridanú hodnotu, keďže stanovuje rad dôležitých prvkov na základe osvedčených postupov identifikovaných v EÚ, od ktorých závisí nielen dodržanie lehôt stanovených na realizáciu projektov, ale aj zachovanie príťažlivosti a záujmu verejných aj súkromných investorov, pokiaľ ide o účasť na verejnom obstarávaní v súvislosti so zákazkami v oblasti dopravnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.2.

EHSV konštatuje, že návrh nariadenia predstavuje pridanú hodnotu, keďže stanovuje rad dôležitých prvkov na základe osvedčených postupov identifikovaných v EÚ, od ktorých závisí nielen dodržanie lehôt stanovených na realizáciu projektov, ale aj zachovanie príťažlivosti a záujmu verejných aj súkromných investorov, pokiaľ ide o účasť na verejnom obstarávaní v súvislosti so zákazkami v oblasti dopravnej infraštruktúry.

| 1.3. | EHSV oceňuje prístup Komisie a považuje ho za vhodný a relevantný, pokiaľ ide o hlavný cieľ návrhu nariadenia, ktorým je obmedziť oneskorenia zaznamenané pri realizácii projektov týkajúcich sa infraštruktúry siete TEN-T. Tieto oneskorenia možno totiž výrazne obmedziť tým, že sa uzná prioritný štatút projektov spoločného záujmu a určí jediný príslušný orgán, ktorý musí mať kompetentných pracovníkov a dostatočné prostriedky a mal by spojiť konkurenčné subjekty a organizácie v záujme skutočného zjednodušenia, ďalej integrovaním a koordináciou postupov alebo uplatňovaním jednotnej vnútroštátnej legislatívy v prípade zadávania verejných zákaziek realizovaných spoločným subjektom. |
| --- | --- |

1.3.

EHSV oceňuje prístup Komisie a považuje ho za vhodný a relevantný, pokiaľ ide o hlavný cieľ návrhu nariadenia, ktorým je obmedziť oneskorenia zaznamenané pri realizácii projektov týkajúcich sa infraštruktúry siete TEN-T. Tieto oneskorenia možno totiž výrazne obmedziť tým, že sa uzná prioritný štatút projektov spoločného záujmu a určí jediný príslušný orgán, ktorý musí mať kompetentných pracovníkov a dostatočné prostriedky a mal by spojiť konkurenčné subjekty a organizácie v záujme skutočného zjednodušenia, ďalej integrovaním a koordináciou postupov alebo uplatňovaním jednotnej vnútroštátnej legislatívy v prípade zadávania verejných zákaziek realizovaných spoločným subjektom.

| 1.4. | EHSV víta iniciatívu Komisie stanoviť referenčnú dĺžku trvania postupov pri udeľovaní povolení a považuje za rozumné obmedziť dĺžku trvania celého postupu udeľovania povolenia na maximálne tri roky, pričom však upozorňuje na to, že treba zohľadniť hľadiská príslušných vnútroštátnych orgánov tak, aby navrhnuté lehoty boli reálne, pokiaľ ide o konkrétnu situáciu v členských štátoch. |
| --- | --- |

1.4.

EHSV víta iniciatívu Komisie stanoviť referenčnú dĺžku trvania postupov pri udeľovaní povolení a považuje za rozumné obmedziť dĺžku trvania celého postupu udeľovania povolenia na maximálne tri roky, pričom však upozorňuje na to, že treba zohľadniť hľadiská príslušných vnútroštátnych orgánov tak, aby navrhnuté lehoty boli reálne, pokiaľ ide o konkrétnu situáciu v členských štátoch.

| 1.5. | EHSV sa domnieva, že v niektorých členských štátoch si bude dodržanie záväzných lehôt stanovených v návrhu nariadenia vyžadovať prijatie právnych a administratívnych reformných opatrení, ktoré umožnia, aby príslušné právne a administratívne inštitúcie zrýchlili a zefektívnili pracovné metódy tak, aby nehrozilo, že budú v prípade nedodržania týchto lehôt súdne stíhané (na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ). |
| --- | --- |

1.5.

EHSV sa domnieva, že v niektorých členských štátoch si bude dodržanie záväzných lehôt stanovených v návrhu nariadenia vyžadovať prijatie právnych a administratívnych reformných opatrení, ktoré umožnia, aby príslušné právne a administratívne inštitúcie zrýchlili a zefektívnili pracovné metódy tak, aby nehrozilo, že budú v prípade nedodržania týchto lehôt súdne stíhané (na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ).

| 1.6. | EHSV súhlasí s pomocnými technickými opatreniami navrhnutými v článku 9, upozorňuje však Komisiu, že treba dodatočne spresniť kritériá oprávnenosti a postup, ktorý treba dodržiavať v záujme toho, aby bola poskytnutá technická pomoc stanovená v návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

1.6.

EHSV súhlasí s pomocnými technickými opatreniami navrhnutými v článku 9, upozorňuje však Komisiu, že treba dodatočne spresniť kritériá oprávnenosti a postup, ktorý treba dodržiavať v záujme toho, aby bola poskytnutá technická pomoc stanovená v návrhu nariadenia.

| 1.7. | EHSV sa domnieva, že je možné zrýchliť tempo realizácie projektov v oblasti infraštruktúry, ak by sa na úrovni EÚ stanovili normalizované zmluvné podmienky a konkrétne spôsoby realizácie postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV sa domnieva, že je možné zrýchliť tempo realizácie projektov v oblasti infraštruktúry, ak by sa na úrovni EÚ stanovili normalizované zmluvné podmienky a konkrétne spôsoby realizácie postupov verejného obstarávania.

| 1.8. | EHSV je presvedčený, že vnútroštátne orgány môžu znížiť výskyt prípadných konfliktov pri realizácii projektov týkajúcich sa siete TEN-T tým, že zapoja príslušné/zainteresované strany ešte vo fáze projektovania dopravnej infraštruktúry a budú efektívne a včas viesť konzultácie s občanmi, organizáciami občianskej spoločnosti a príslušnými miestnymi orgánmi. |
| --- | --- |

1.8.

EHSV je presvedčený, že vnútroštátne orgány môžu znížiť výskyt prípadných konfliktov pri realizácii projektov týkajúcich sa siete TEN-T tým, že zapoja príslušné/zainteresované strany ešte vo fáze projektovania dopravnej infraštruktúry a budú efektívne a včas viesť konzultácie s občanmi, organizáciami občianskej spoločnosti a príslušnými miestnymi orgánmi.

| 1.9. | EHSV upozorňuje na to, že v záujme zabezpečenia politického a sociálneho prostredia priaznivého pre vykonávanie európskych politík v oblasti dopravnej infraštruktúry je veľmi dôležité si uvedomiť a včas zistiť činnosti diskreditujúce projekty TEN-T. Európske orgány môžu neutralizovať deštrukčné účinky dezinformácie tým, že budú udržiavať stály kontakt s masmédiami a taktiež posilnia inštitucionálne mechanizmy, ktorými sa môže zabezpečiť korektné informovanie občanov a konzultácia s nimi. |
| --- | --- |

1.9.

EHSV upozorňuje na to, že v záujme zabezpečenia politického a sociálneho prostredia priaznivého pre vykonávanie európskych politík v oblasti dopravnej infraštruktúry je veľmi dôležité si uvedomiť a včas zistiť činnosti diskreditujúce projekty TEN-T. Európske orgány môžu neutralizovať deštrukčné účinky dezinformácie tým, že budú udržiavať stály kontakt s masmédiami a taktiež posilnia inštitucionálne mechanizmy, ktorými sa môže zabezpečiť korektné informovanie občanov a konzultácia s nimi.

| 1.10. | EHSV konštatuje, že v znení návrhu sú nezrovnalosti, keďže v definíciách v článku 2 písm. e) je pojem „cezhraničný projekt spoločného záujmu“ obmedzený na projekty realizované spoločným subjektom. Zdá sa však, že v článku 7 ods. 2 a v článku 8 ods. 1 tento pojem zahŕňa aj projekty, pre ktoré žiadny spoločný subjekt neexistuje. |
| --- | --- |

1.10.

EHSV konštatuje, že v znení návrhu sú nezrovnalosti, keďže v definíciách v článku 2 písm. e) je pojem „cezhraničný projekt spoločného záujmu“ obmedzený na projekty realizované spoločným subjektom. Zdá sa však, že v článku 7 ods. 2 a v článku 8 ods. 1 tento pojem zahŕňa aj projekty, pre ktoré žiadny spoločný subjekt neexistuje.

| 1.11. | Výbor sa domnieva, že mechanizmy cezhraničnej spolupráce stanovené pre sieť TEN-T sa môžu posilniť rozšírením právomocí a zlepšením nástrojov pre činnosti európskych koordinátorov. V súvislosti s optimálnym využívaním skúseností a kapacít európskych koordinátorov bude možno potrebné opätovne preskúmať právny predpis, ktorým sa stanovujú ich úlohy, a rozšíriť ich právomoci s cieľom posilniť vedúce postavenie Európy v oblasti realizácie projektov cezhraničnej dopravnej infraštruktúry uskutočňovaných členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.11.

Výbor sa domnieva, že mechanizmy cezhraničnej spolupráce stanovené pre sieť TEN-T sa môžu posilniť rozšírením právomocí a zlepšením nástrojov pre činnosti európskych koordinátorov. V súvislosti s optimálnym využívaním skúseností a kapacít európskych koordinátorov bude možno potrebné opätovne preskúmať právny predpis, ktorým sa stanovujú ich úlohy, a rozšíriť ich právomoci s cieľom posilniť vedúce postavenie Európy v oblasti realizácie projektov cezhraničnej dopravnej infraštruktúry uskutočňovaných členskými štátmi.

| 1.12. | EHSV konštatuje, že nie je jasné, aké sú sankcie za nedodržiavanie právnych ustanovení obsiahnutých v návrhu nariadenia. So zreteľom na hlavný cieľ skrátiť oneskorenia treba objasniť tento aspekt tak, aby sa upevnil právne záväzný charakter nariadenia a aby občania, občianska spoločnosť, verejné orgány a súdne orgány na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ mali k dispozícii transparentný a predvídateľný právny rámec. |
| --- | --- |

1.12.

EHSV konštatuje, že nie je jasné, aké sú sankcie za nedodržiavanie právnych ustanovení obsiahnutých v návrhu nariadenia. So zreteľom na hlavný cieľ skrátiť oneskorenia treba objasniť tento aspekt tak, aby sa upevnil právne záväzný charakter nariadenia a aby občania, občianska spoločnosť, verejné orgány a súdne orgány na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ mali k dispozícii transparentný a predvídateľný právny rámec.

2.   Všeobecné pripomienky

Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Komisia predložila v máji 2018 návrh nariadenia, ktorý je predmetom tohto stanoviska, s cieľom doplniť iniciatívy zahrnuté v treťom balíku Európa v pohybe a zamerať sa na právne a administratívne opatrenia, ktoré môžu urýchliť vykonávanie investičných programov tak, aby bolo možné dobudovať transeurópsku dopravnú sieť TEN-T v súlade so stanovenými lehotami: dobudovanie základnej siete do roku 2030 a celej siete do roku 2050. |
| --- | --- |

2.1.

Komisia predložila v máji 2018 návrh nariadenia, ktorý je predmetom tohto stanoviska, s cieľom doplniť iniciatívy zahrnuté v treťom balíku Európa v pohybe a zamerať sa na právne a administratívne opatrenia, ktoré môžu urýchliť vykonávanie investičných programov tak, aby bolo možné dobudovať transeurópsku dopravnú sieť TEN-T v súlade so stanovenými lehotami: dobudovanie základnej siete do roku 2030 a celej siete do roku 2050.

| 2.2. | Európska komisia odhaduje, že objem investícií potrebných na vybudovanie základnej siete TEN-T sa v období 2021 – 2030 zvýši na približne 500 miliárd EUR a na dobudovanie celej siete bude potrebných 1 500 miliárd EUR. Sumy investované do tejto európskej dopravnej infraštruktúry budú mať pákový efekt a do roku 2030 prispejú k vytvoreniu 13 miliónov pracovných miest ročne, ako aj k vytvoreniu dodatočných príjmov do výšky 4 500 miliárd EUR (1,8 % HDP EÚ). |
| --- | --- |

2.2.

Európska komisia odhaduje, že objem investícií potrebných na vybudovanie základnej siete TEN-T sa v období 2021 – 2030 zvýši na približne 500 miliárd EUR a na dobudovanie celej siete bude potrebných 1 500 miliárd EUR. Sumy investované do tejto európskej dopravnej infraštruktúry budú mať pákový efekt a do roku 2030 prispejú k vytvoreniu 13 miliónov pracovných miest ročne, ako aj k vytvoreniu dodatočných príjmov do výšky 4 500 miliárd EUR (1,8 % HDP EÚ).

| 2.3. | Komisia v júni 2018 oznámila, že má v úmysle vyčleniť vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 30,6 miliardy EUR na financovanie Nástroja na prepájanie Európy. V porovnaní s obdobím rokov 2014 – 2020 predstavuje táto suma nominálny nárast o 47 %. Angažovanosť a významný príspevok EÚ k dobudovaniu siete TEN-T však nie sú postačujúce bez výrazného zapojenia členských štátov, ktoré musia hľadať alternatívne riešenia na zabezpečenie spolufinancovania alebo úplného financovania projektov dopravnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

2.3.

Komisia v júni 2018 oznámila, že má v úmysle vyčleniť vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 30,6 miliardy EUR na financovanie Nástroja na prepájanie Európy. V porovnaní s obdobím rokov 2014 – 2020 predstavuje táto suma nominálny nárast o 47 %. Angažovanosť a významný príspevok EÚ k dobudovaniu siete TEN-T však nie sú postačujúce bez výrazného zapojenia členských štátov, ktoré musia hľadať alternatívne riešenia na zabezpečenie spolufinancovania alebo úplného financovania projektov dopravnej infraštruktúry.

| 2.4. | Realizácia programov investovania do siete TEN-T zahŕňa na jednej strane hľadanie investorov a poskytnutie potrebných finančných prostriedkov a na strane druhej vytvorenie právnych a administratívnych podmienok, aby sa investície realizovali v rámci stanovených lehôt a aby boli dodržané stanovené normy kvality. Z verejných konzultácií vyplynulo, že všetky zainteresované strany (verejní a súkromní investori, organizácie občianskej spoločnosti a občania) žiadajú, aby boli administratívne postupy súvisiace s realizáciou projektov v oblasti infraštruktúry efektívne, predvídateľné a v súlade so zásadami udržateľného rozvoja, držali krok s vývojom v oblasti digitálnych technológií a boli zamerané na dosiahnutie cieľov, ktoré sú v EÚ vytýčené v európskych a národných politikách v oblasti mobility. |
| --- | --- |

2.4.

Realizácia programov investovania do siete TEN-T zahŕňa na jednej strane hľadanie investorov a poskytnutie potrebných finančných prostriedkov a na strane druhej vytvorenie právnych a administratívnych podmienok, aby sa investície realizovali v rámci stanovených lehôt a aby boli dodržané stanovené normy kvality. Z verejných konzultácií vyplynulo, že všetky zainteresované strany (verejní a súkromní investori, organizácie občianskej spoločnosti a občania) žiadajú, aby boli administratívne postupy súvisiace s realizáciou projektov v oblasti infraštruktúry efektívne, predvídateľné a v súlade so zásadami udržateľného rozvoja, držali krok s vývojom v oblasti digitálnych technológií a boli zamerané na dosiahnutie cieľov, ktoré sú v EÚ vytýčené v európskych a národných politikách v oblasti mobility.

| 2.5. | V článku 6 návrhu nariadenia sú stanovené etapy a lehoty na realizáciu postupu udeľovania povolenia. Uvedený postup pozostáva z etapy pred podaním žiadosti, ktorá nesmie trvať dlhšie ako dva roky, a z etapy posudzovania žiadosti a rozhodovania jediným príslušným orgánom, ktorá nesmie trvať dlhšie ako jeden rok. Časovými limitmi stanovenými v návrhu nie sú okrem iného priamo dotknuté administratívne odvolacie konania ani súdne opravné prostriedky. |
| --- | --- |

2.5.

V článku 6 návrhu nariadenia sú stanovené etapy a lehoty na realizáciu postupu udeľovania povolenia. Uvedený postup pozostáva z etapy pred podaním žiadosti, ktorá nesmie trvať dlhšie ako dva roky, a z etapy posudzovania žiadosti a rozhodovania jediným príslušným orgánom, ktorá nesmie trvať dlhšie ako jeden rok. Časovými limitmi stanovenými v návrhu nie sú okrem iného priamo dotknuté administratívne odvolacie konania ani súdne opravné prostriedky.

| 2.6. | V rámci etapy pred podaním žiadosti sú stanovené lehoty, ktoré musí jediný príslušný orgán dodržať na to, aby sa ukončili zásadné fázy tejto etapy. A preto:






  — | jediný príslušný orgán najneskôr do dvoch mesiacov od prijatia daného oznámenia od predkladateľa projektu toto oznámenie buď uzná alebo ho písomne zamietne, ak sa domnieva, že projekt nie je dostatočne zrelý na začatie postupu udeľovania povolenia, |
| --- | --- | --- |

2.6.

V rámci etapy pred podaním žiadosti sú stanovené lehoty, ktoré musí jediný príslušný orgán dodržať na to, aby sa ukončili zásadné fázy tejto etapy. A preto:

—

jediný príslušný orgán najneskôr do dvoch mesiacov od prijatia daného oznámenia od predkladateľa projektu toto oznámenie buď uzná alebo ho písomne zamietne, ak sa domnieva, že projekt nie je dostatočne zrelý na začatie postupu udeľovania povolenia,

| — | jediný príslušný orgán v úzkej spolupráci s predkladateľom projektu a inými dotknutými orgánmi najneskôr do troch mesiacov od začatia postupu udeľovania povolenia vypracuje a oznámi podrobný opis žiadosti, ktorý musí byť predložený, aby sa mohlo vydať povolenie potrebné na realizáciu projektu; |
| --- | --- |

—

jediný príslušný orgán v úzkej spolupráci s predkladateľom projektu a inými dotknutými orgánmi najneskôr do troch mesiacov od začatia postupu udeľovania povolenia vypracuje a oznámi podrobný opis žiadosti, ktorý musí byť predložený, aby sa mohlo vydať povolenie potrebné na realizáciu projektu;

| — | jediný príslušný orgán musí najneskôr dva mesiace od dátumu predloženia úplného spisu žiadosti písomne potvrdiť a informovať predkladateľa projektu o tom, či je spis žiadosti úplný. |
| --- | --- |

—

jediný príslušný orgán musí najneskôr dva mesiace od dátumu predloženia úplného spisu žiadosti písomne potvrdiť a informovať predkladateľa projektu o tom, či je spis žiadosti úplný.

| 2.7. | Vzhľadom na uvedené aspekty
  sleduje Komisia prostredníctvom tejto legislatívnej iniciatívy štyri hlavné ciele
  :






  I. | obmedzenie oneskorení, ktoré sa vyskytli pri vykonávaní infraštruktúrnych projektov s cieľom dobudovať sieť TEN-T, |
| --- | --- | --- |

2.7.

Vzhľadom na uvedené aspekty
  sleduje Komisia prostredníctvom tejto legislatívnej iniciatívy štyri hlavné ciele

I.

obmedzenie oneskorení, ktoré sa vyskytli pri vykonávaní infraštruktúrnych projektov s cieľom dobudovať sieť TEN-T,

| II. | zvýšenie zrozumiteľnosti procesov, podľa ktorých musia postupovať predkladatelia/realizátori projektov, najmä pokiaľ ide o udeľovanie povolení, verejné obstarávanie, ale aj žiadosti o poskytnutie štátnej pomoci alebo iné situácie, ktoré si vyžadujú zapojenie verejných orgánov, |
| --- | --- |

II.

zvýšenie zrozumiteľnosti procesov, podľa ktorých musia postupovať predkladatelia/realizátori projektov, najmä pokiaľ ide o udeľovanie povolení, verejné obstarávanie, ale aj žiadosti o poskytnutie štátnej pomoci alebo iné situácie, ktoré si vyžadujú zapojenie verejných orgánov,

| III. | systematické uplatňovanie jediného rámca v prípadoch cezhraničných projektov realizovaných spoločným subjektom, pokiaľ zúčastňujúce sa členské štáty nerozhodnú inak, |
| --- | --- |

III.

systematické uplatňovanie jediného rámca v prípadoch cezhraničných projektov realizovaných spoločným subjektom, pokiaľ zúčastňujúce sa členské štáty nerozhodnú inak,

| IV. | väčšia zrozumiteľnosť pre občanov a občiansku spoločnosť zjednodušením rámca pre transparentnosť, aby sa mohli zapájať do plánovania projektov siete TEN-T. |
| --- | --- |

IV.

väčšia zrozumiteľnosť pre občanov a občiansku spoločnosť zjednodušením rámca pre transparentnosť, aby sa mohli zapájať do plánovania projektov siete TEN-T.

3.   Konkrétne pripomienky

Konkrétne pripomienky

| 3.1. | EHSV sa domnieva, že úplné dobudovanie siete TEN-T nebude možné bez rozhodného politického záväzku členských štátov a bez rozhodného vedenia a posilnenej spolupráce na úrovni EÚ. Návrh nariadenia predstavuje pridanú hodnotu, keďže stanovuje rad dôležitých prvkov na základe osvedčených postupov identifikovaných v EÚ, od ktorých závisí nielen dodržanie lehôt stanovených na realizáciu projektov, ale aj zachovanie príťažlivosti a záujmu verejných aj súkromných investorov, pokiaľ ide o účasť na verejnom obstarávaní v súvislosti so zákazkami v oblasti dopravnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.1.

EHSV sa domnieva, že úplné dobudovanie siete TEN-T nebude možné bez rozhodného politického záväzku členských štátov a bez rozhodného vedenia a posilnenej spolupráce na úrovni EÚ. Návrh nariadenia predstavuje pridanú hodnotu, keďže stanovuje rad dôležitých prvkov na základe osvedčených postupov identifikovaných v EÚ, od ktorých závisí nielen dodržanie lehôt stanovených na realizáciu projektov, ale aj zachovanie príťažlivosti a záujmu verejných aj súkromných investorov, pokiaľ ide o účasť na verejnom obstarávaní v súvislosti so zákazkami v oblasti dopravnej infraštruktúry.

| 3.2. | EHSV oceňuje prístup Komisie a považuje ho za vhodný a relevantný, pokiaľ ide o dôležité aspekty, ktoré sú predmetom návrhu nariadenia. Ide o uznanie prioritného štatútu projektov spoločného záujmu týkajúcich sa siete TEN-T, stanovenie integrovaného postupu udeľovania povolení, určenie jediného príslušného orgánu zodpovedného za udeľovanie povolení, stanovenie dĺžky trvania a realizácie postupu udeľovania povolení, koordináciu postupu udeľovania povolení cezhraničných orgánov, zjednodušenie verejného obstarávania týkajúceho sa cezhraničných projektov spoločného záujmu a technickú pomoc Európskej únie pri uplatňovaní nariadenia a realizácií projektov spoločného záujmu. |
| --- | --- |

3.2.

EHSV oceňuje prístup Komisie a považuje ho za vhodný a relevantný, pokiaľ ide o dôležité aspekty, ktoré sú predmetom návrhu nariadenia. Ide o uznanie prioritného štatútu projektov spoločného záujmu týkajúcich sa siete TEN-T, stanovenie integrovaného postupu udeľovania povolení, určenie jediného príslušného orgánu zodpovedného za udeľovanie povolení, stanovenie dĺžky trvania a realizácie postupu udeľovania povolení, koordináciu postupu udeľovania povolení cezhraničných orgánov, zjednodušenie verejného obstarávania týkajúceho sa cezhraničných projektov spoločného záujmu a technickú pomoc Európskej únie pri uplatňovaní nariadenia a realizácií projektov spoločného záujmu.

| 3.3. | Komisia si zvolila politiku spočívajúcu v zavedení
  decentralizovaných obmedzených záväzných opatrení a ich vykonávaní na vnútroštátnej úrovni
  , ktorá je so zreteľom na súčasný politický vývoj v niektorých členských štátoch pochopiteľná a ponúka nám zaujímavý pohľad na to, aký postoj zaujímajú národné vlády k legislatívnym iniciatívam EÚ, v rámci ktorých sa navrhuje spolupráca na úrovni EÚ v oblastiach, ktoré sú predmetom subsidiarity. |
| --- | --- |

3.3.

Komisia si zvolila politiku spočívajúcu v zavedení
  decentralizovaných obmedzených záväzných opatrení a ich vykonávaní na vnútroštátnej úrovni

| 3.4. | Lehoty na postupy udeľovania povolení v navrhovanom nariadení sú vítané, avšak pomerne optimistické, ak vezmeme do úvahy obmedzenia vyplývajúce z nutnosti dodržiavať vnútroštátne právne predpisy v oblasti investícií a verejného obstarávania. |
| --- | --- |

3.4.

Lehoty na postupy udeľovania povolení v navrhovanom nariadení sú vítané, avšak pomerne optimistické, ak vezmeme do úvahy obmedzenia vyplývajúce z nutnosti dodržiavať vnútroštátne právne predpisy v oblasti investícií a verejného obstarávania.

| 3.5. | EHSV víta iniciatívu Komisie stanoviť referenčnú dĺžku trvania postupov pri udeľovaní povolení, upozorňuje však, že treba viesť konzultácie s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi tak, aby navrhnuté lehoty boli reálne, pokiaľ ide o konkrétne situácie v členských štátoch. Z doterajších skúseností vyplýva, že môže dôjsť k výraznému prekročeniu lehôt navrhovaných v tomto nariadení, pokiaľ ide o jednotlivé etapy tohto postupu vrátane schválenia technickej dokumentácie, technických a hospodárskych ukazovateľov a postupov vo verejnom obstarávaní a uzatvorenia a vykonávania príslušných kontraktov v stanovenom termíne a za podmienok stanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi. |
| --- | --- |

3.5.

EHSV víta iniciatívu Komisie stanoviť referenčnú dĺžku trvania postupov pri udeľovaní povolení, upozorňuje však, že treba viesť konzultácie s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi tak, aby navrhnuté lehoty boli reálne, pokiaľ ide o konkrétne situácie v členských štátoch. Z doterajších skúseností vyplýva, že môže dôjsť k výraznému prekročeniu lehôt navrhovaných v tomto nariadení, pokiaľ ide o jednotlivé etapy tohto postupu vrátane schválenia technickej dokumentácie, technických a hospodárskych ukazovateľov a postupov vo verejnom obstarávaní a uzatvorenia a vykonávania príslušných kontraktov v stanovenom termíne a za podmienok stanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi.

| 3.6. | Dôvodom oneskorení, ku ktorým doteraz dochádzalo pri realizácii projektov siete TEN-T, je nevhodná štruktúra inštitúcií v členských štátoch a v niektorých prípadoch ich príliš spolitizované usporiadanie, v rámci ktorého verejné orgány nemôžu vykonávať reformy a prijímať moderné pracovné metódy, keďže sa naďalej uplatňujú zastarané administratívne postupy, od ktorých už dávno upustili organizácie používajúce v rozsiahlej miere aplikácie, ktoré priniesla digitálna revolúcia. |
| --- | --- |

3.6.

Dôvodom oneskorení, ku ktorým doteraz dochádzalo pri realizácii projektov siete TEN-T, je nevhodná štruktúra inštitúcií v členských štátoch a v niektorých prípadoch ich príliš spolitizované usporiadanie, v rámci ktorého verejné orgány nemôžu vykonávať reformy a prijímať moderné pracovné metódy, keďže sa naďalej uplatňujú zastarané administratívne postupy, od ktorých už dávno upustili organizácie používajúce v rozsiahlej miere aplikácie, ktoré priniesla digitálna revolúcia.

| 3.7. | So zreteľom na uvedenú situáciu bude mať toto nariadenie priamy vplyv na administratívne štruktúry členských štátov, ktoré dosahujú slabšie výkony, ako je štandard stanovený na úrovni EÚ. Preto by sa malo zvážiť reformovanie týchto inštitúcií, a v tomto zmysle treba privítať technickú pomoc navrhovanú v článku 9, ktorá sa má poskytnúť členským štátom, ktoré o ňu pri realizácii projektov v rámci dobudovania základnej siete TEN-T požiadajú. Musia sa však poskytnúť dodatočné spresnenia, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti a postup, ktorý sa má dodržať v súvislosti s poskytnutím technickej pomoci stanovenej v návrhu nariadenia. |
| --- | --- |

3.7.

So zreteľom na uvedenú situáciu bude mať toto nariadenie priamy vplyv na administratívne štruktúry členských štátov, ktoré dosahujú slabšie výkony, ako je štandard stanovený na úrovni EÚ. Preto by sa malo zvážiť reformovanie týchto inštitúcií, a v tomto zmysle treba privítať technickú pomoc navrhovanú v článku 9, ktorá sa má poskytnúť členským štátom, ktoré o ňu pri realizácii projektov v rámci dobudovania základnej siete TEN-T požiadajú. Musia sa však poskytnúť dodatočné spresnenia, pokiaľ ide o kritériá oprávnenosti a postup, ktorý sa má dodržať v súvislosti s poskytnutím technickej pomoci stanovenej v návrhu nariadenia.

| 3.8. | Častým dôvodom oneskorení je súdne riešenie sporov spôsobených konfliktmi medzi rôznymi zainteresovanými stranami alebo stranami, ktorých sa týka realizácia projektov. Výkon spravodlivosti okrem iného predpokladá aj zabezpečenie rovnováhy medzi právami občanov a právom štátu. Výlučná právomoc členských štátov v oblasti spravodlivosti, ako aj mimoriadne zložité právne rámce členských štátov a EÚ týkajúce sa postupov udeľovania povolení pre projekty v oblasti infraštruktúry vytvára mozaiku nevyhnutných právnych podmienok, ktoré môžu v zásadnej miere obmedziť ambiciózne ciele Komisie. |
| --- | --- |

3.8.

Častým dôvodom oneskorení je súdne riešenie sporov spôsobených konfliktmi medzi rôznymi zainteresovanými stranami alebo stranami, ktorých sa týka realizácia projektov. Výkon spravodlivosti okrem iného predpokladá aj zabezpečenie rovnováhy medzi právami občanov a právom štátu. Výlučná právomoc členských štátov v oblasti spravodlivosti, ako aj mimoriadne zložité právne rámce členských štátov a EÚ týkajúce sa postupov udeľovania povolení pre projekty v oblasti infraštruktúry vytvára mozaiku nevyhnutných právnych podmienok, ktoré môžu v zásadnej miere obmedziť ambiciózne ciele Komisie.

| 3.9. | Dĺžka trvania administratívnych odvolacích konaní a súdnych konaní a účinky odkladných podmienok, výzvy technickej povahy pri vykonávaní prác v oblasti infraštruktúry, chýbajúce administratívne dokumenty, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie zákonnosti alebo nedostatok potrebných finančných prostriedkov majú vplyv na dĺžku trvania postupov udeľovania povolení pre projekty. Inštitúcie EÚ sú v dôsledku toho povinné zohľadniť tieto aspekty pri konečnom rozhodovaní o lehotách na udeľovanie povolení, ktoré tento návrh nariadenia stanovuje na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.9.

Dĺžka trvania administratívnych odvolacích konaní a súdnych konaní a účinky odkladných podmienok, výzvy technickej povahy pri vykonávaní prác v oblasti infraštruktúry, chýbajúce administratívne dokumenty, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie zákonnosti alebo nedostatok potrebných finančných prostriedkov majú vplyv na dĺžku trvania postupov udeľovania povolení pre projekty. Inštitúcie EÚ sú v dôsledku toho povinné zohľadniť tieto aspekty pri konečnom rozhodovaní o lehotách na udeľovanie povolení, ktoré tento návrh nariadenia stanovuje na úrovni EÚ.

| 3.10. | Lepšie vzdelávanie a odborná príprava sudcov, súdnych úradníkov a advokátov z oblasti infraštruktúrnych projektov verejného záujmu by mohli zároveň prispieť k skráteniu trvania konaní a zlepšeniu kvality súdnictva pod podmienkou zabezpečenia úplnej zákonnosti. |
| --- | --- |

3.10.

Lepšie vzdelávanie a odborná príprava sudcov, súdnych úradníkov a advokátov z oblasti infraštruktúrnych projektov verejného záujmu by mohli zároveň prispieť k skráteniu trvania konaní a zlepšeniu kvality súdnictva pod podmienkou zabezpečenia úplnej zákonnosti.

| 3.11. | Postupy verejného obstarávania a uzatvárania zmlúv v oblasti dopravnej infraštruktúry trvajú príliš dlho, čo vo významnej miere prispieva k nárastu oneskorení pri realizácii projektov TEN-T. EHSV sa domnieva, že je možné zrýchliť tempo realizácie projektov v oblasti infraštruktúry, ak by sa na úrovni EÚ stanovili normalizované zmluvné podmienky a konkrétne spôsoby realizácie postupov verejného obstarávania. |
| --- | --- |

3.11.

Postupy verejného obstarávania a uzatvárania zmlúv v oblasti dopravnej infraštruktúry trvajú príliš dlho, čo vo významnej miere prispieva k nárastu oneskorení pri realizácii projektov TEN-T. EHSV sa domnieva, že je možné zrýchliť tempo realizácie projektov v oblasti infraštruktúry, ak by sa na úrovni EÚ stanovili normalizované zmluvné podmienky a konkrétne spôsoby realizácie postupov verejného obstarávania.

| 3.12. | EHSV je presvedčený, že vnútroštátne orgány môžu znížiť výskyt prípadných konfliktov pri realizácii projektov týkajúcich sa siete TEN-T tým, že zapoja príslušné/zainteresované strany ešte vo fáze projektovania dopravnej infraštruktúry a budú efektívne a včas viesť konzultácie s občanmi, organizáciami občianskej spoločnosti a príslušnými miestnymi orgánmi. Sociálny a občiansky dialóg na národnej, regionálnej a miestnej úrovni môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k tomu, aby verejnosť akceptovala projekty dopravnej infraštruktúry, a taktiež môže prispieť k zlepšeniu spôsobu práce administratívy vďaka zavedeniu a uplatňovaniu integrovaných postupov pri udeľovaní povolení. |
| --- | --- |

3.12.

EHSV je presvedčený, že vnútroštátne orgány môžu znížiť výskyt prípadných konfliktov pri realizácii projektov týkajúcich sa siete TEN-T tým, že zapoja príslušné/zainteresované strany ešte vo fáze projektovania dopravnej infraštruktúry a budú efektívne a včas viesť konzultácie s občanmi, organizáciami občianskej spoločnosti a príslušnými miestnymi orgánmi. Sociálny a občiansky dialóg na národnej, regionálnej a miestnej úrovni môže rozhodujúcim spôsobom prispieť k tomu, aby verejnosť akceptovala projekty dopravnej infraštruktúry, a taktiež môže prispieť k zlepšeniu spôsobu práce administratívy vďaka zavedeniu a uplatňovaniu integrovaných postupov pri udeľovaní povolení.

| 3.12.1. | EHSV konštatuje, že v znení návrhu sú nezrovnalosti, keďže v definíciách v článku 2 písm. e) je pojem „cezhraničný projekt spoločného záujmu“ obmedzený na projekty realizované spoločným subjektom. Zdá sa však, že v článku 7 ods. 2 a v článku 8 ods. 1 tento pojem zahŕňa aj projekty, pre ktoré žiadny spoločný subjekt neexistuje. |
| --- | --- |

3.12.1.

EHSV konštatuje, že v znení návrhu sú nezrovnalosti, keďže v definíciách v článku 2 písm. e) je pojem „cezhraničný projekt spoločného záujmu“ obmedzený na projekty realizované spoločným subjektom. Zdá sa však, že v článku 7 ods. 2 a v článku 8 ods. 1 tento pojem zahŕňa aj projekty, pre ktoré žiadny spoločný subjekt neexistuje.

| 3.13. | V niektorých členských štátoch sú infraštruktúrne projekty TEN-T alebo TEN-E vystavené dezinformačných a diskreditačným kampaniam, pretože sú niekedy v rozpore s geopolitickými záujmami niektorých štátov alebo záujmových skupín, ktoré chcú získať politický kapitál, pokiaľ ide o realizáciu alebo nerealizáciu infraštruktúrnych projektov presadzovaných Európskou úniou. V záujme zabezpečenia politického a sociálneho prostredia priaznivého pre vykonávanie európskych politík v oblasti dopravnej infraštruktúry je veľmi dôležité si uvedomiť a včas zistiť takýto druh ohrozenia. Európske orgány môžu neutralizovať deštrukčné účinky dezinformácie tým, že budú udržiavať stály kontakt s masmédiami a taktiež posilnia inštitucionálne mechanizmy, ktorými sa môže zabezpečiť korektné informovanie občanov a konzultácia s nimi. |
| --- | --- |

3.13.

V niektorých členských štátoch sú infraštruktúrne projekty TEN-T alebo TEN-E vystavené dezinformačných a diskreditačným kampaniam, pretože sú niekedy v rozpore s geopolitickými záujmami niektorých štátov alebo záujmových skupín, ktoré chcú získať politický kapitál, pokiaľ ide o realizáciu alebo nerealizáciu infraštruktúrnych projektov presadzovaných Európskou úniou. V záujme zabezpečenia politického a sociálneho prostredia priaznivého pre vykonávanie európskych politík v oblasti dopravnej infraštruktúry je veľmi dôležité si uvedomiť a včas zistiť takýto druh ohrozenia. Európske orgány môžu neutralizovať deštrukčné účinky dezinformácie tým, že budú udržiavať stály kontakt s masmédiami a taktiež posilnia inštitucionálne mechanizmy, ktorými sa môže zabezpečiť korektné informovanie občanov a konzultácia s nimi.

| 3.14. | Výbor sa domnieva, že mechanizmy cezhraničnej spolupráce stanovené pre sieť TEN-T sa môžu posilniť rozšírením právomocí a zlepšením nástrojov pre činnosti európskych koordinátorov. Návrh nariadenia sa zaoberá touto otázkou a spresňuje dôležitú úlohu koordinátorov siete TEN-T, ktorí sú splnomocnení, aby pozorne sledovali postup udeľovania povolení v európskych projektoch spoločného záujmu a taktiež pravidelne podávali správy o dosiahnutom pokroku. V súvislosti s optimálnym využívaním skúseností a kapacít európskych koordinátorov bude možno potrebné opätovne preskúmať právny predpis, ktorým sa stanovujú ich úlohy, a rozšíriť ich právomoci s cieľom posilniť vedúce postavenie Európy v oblasti realizácie projektov cezhraničnej dopravnej infraštruktúry uskutočňovaných členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.14.

Výbor sa domnieva, že mechanizmy cezhraničnej spolupráce stanovené pre sieť TEN-T sa môžu posilniť rozšírením právomocí a zlepšením nástrojov pre činnosti európskych koordinátorov. Návrh nariadenia sa zaoberá touto otázkou a spresňuje dôležitú úlohu koordinátorov siete TEN-T, ktorí sú splnomocnení, aby pozorne sledovali postup udeľovania povolení v európskych projektoch spoločného záujmu a taktiež pravidelne podávali správy o dosiahnutom pokroku. V súvislosti s optimálnym využívaním skúseností a kapacít európskych koordinátorov bude možno potrebné opätovne preskúmať právny predpis, ktorým sa stanovujú ich úlohy, a rozšíriť ich právomoci s cieľom posilniť vedúce postavenie Európy v oblasti realizácie projektov cezhraničnej dopravnej infraštruktúry uskutočňovaných členskými štátmi.

| 3.15. | EHSV konštatuje, že nie je stanovený spôsob ukladania sankcií za nedodržiavanie právnych ustanovení obsiahnutých v návrhu nariadenia. Objasnením tohto aspektu by sa upevnil právne záväzný charakter nariadenia a občania, občianska spoločnosť, verejné orgány a súdne orgány na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ by mali k dispozícii transparentný a predvídateľný právny rámec. |
| --- | --- |

3.15.

EHSV konštatuje, že nie je stanovený spôsob ukladania sankcií za nedodržiavanie právnych ustanovení obsiahnutých v návrhu nariadenia. Objasnením tohto aspektu by sa upevnil právne záväzný charakter nariadenia a občania, občianska spoločnosť, verejné orgány a súdne orgány na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni EÚ by mali k dispozícii transparentný a predvídateľný právny rámec.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/274 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/274

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov — Na ceste k automatizovanej mobilite: stratégia EÚ pre mobilitu budúcnosti

[COM(2018) 283 final]

(2019/C 62/43)

| Spravodajca: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |

Spravodajca:

Ulrich SAMM

| Konzultácia | Európska komisia, 18. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2018 |
| Dátum schválenia v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 207/1/1 |

Konzultácia

Európska komisia, 18. 6. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2018

Dátum schválenia v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

207/1/1

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta oznámenie o prepojenej a automatizovanej mobilite, ktorá ponúka množstvo nových prvkov spotrebiteľom a podnikom v oblasti dopravy. EHSV je presvedčený o výhodách automatizovanej mobility pre našu spoločnosť, pretože poskytne nové služby pre mobilitu ľudí s viacerými možnosťami pre spoločné hospodárstvo, potenciál optimalizácie dopravy s environmentálnymi výhodami a mobilitu pre tých, ktorí sami nemôžu viesť vozidlo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Automobilový priemysel EÚ s odbornými znalosťami v oblasti vývoja automobilových technológií má dobré postavenie na využitie týchto možností za predpokladu, že EÚ vymedzí normy, ktoré umožnia cezhraničnú prevádzku a interoperabilitu medzi rôznymi automobilovými značkami. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kľúčovým prvkom automatizovanej alebo poloautomatizovanej dopravy je to, že by mohla výrazne zlepšiť aktívnu bezpečnosť pozemných vozidiel a výrazne znížiť počet smrteľných nehôd alebo ich dokonca úplne odstrániť. Smrteľné nehody s automatizovanými vozidlami počas priekopníckej fázy by sa však mohli stať prekážkou pokroku tejto technológie. EHSV preto odporúča, aby sa všetky pilotné projekty a skúšobné postupy s autonómnou dopravou vykonávali podľa tých najvyšších bezpečnostných noriem, aj keď táto hraničná podmienka môže spomaliť vývoj v porovnaní s konkurenciou mimo EÚ. Z dlhodobého hľadiska to prinesie lepšie produkty s vyššou mierou prijatia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že autá bez vodiča (úroveň 5) budú prijaté len vtedy, ak budú poskytovať rovnakú bezpečnosť ako ostatné dopravné systémy pre cestujúcich, ako sú vlaky alebo veľké lietadlá (takmer 100 % bezpečnosť). To predstavuje veľkú prekážku, pokiaľ na tých istých cestách jazdia autonómne autá aj bežné autá a ďalší účastníci cestnej premávky (cyklisti, chodci, vozidlá na špeciálne účely). „100 % bezpečnosť“ však môže byť kľúčom k riešeniu špecifických etických otázok spojených s autonómnymi vozidlami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV uznáva, že poloautomatické vozidlá (úroveň 1 až 4) s množstvom asistenčných systémov už môžu znížiť počet smrteľných nehôd, a preto podporuje prístup Komisie zameraný na zvýšenie počtu nových bezpečnostných prvkov pre vozidlá v rámci revízie nariadenia o všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel. EHSV však poukazuje na dve problematické oblasti, ktoré môžu byť prekážkou prijatia zo strany verejnosti: a) dodatočné náklady a b) rastúca zložitosť šoférovania áut. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Bežná odborná príprava na získanie vodičského preukazu nepokrýva najmodernejšie technológie asistenčných systémov. Je zrejmé, že je potrebná dodatočná odborná príprava. EHSV sa domnieva, že automobilový priemysel spoločne s obcami musia urgentne poskytnúť kurzy odbornej prípravy a priestory pre odbornú prípravu pre súkromných a profesionálnych vodičov, v opačnom prípade bude zavádzanie nových bezpečnostných technológií výrazne obmedzené. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Odborná príprava v oblasti poloautomatického riadenia, ktoré si vyžaduje nové zručnosti a zodpovednosti, bude kľúčom k rozvoju moderného profilu pre profesionálnych vodičov a k riešeniu rastúceho dopytu v doprave. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV uznáva potenciál možnej rozsiahlej straty pracovných miest (t. j. vodičov nákladných automobilov a autobusov), ak sa v budúcnosti úspešne zavedie úplná automatizácia (úroveň 5). EHSV uvádza, že automatizácia musí byť prospešná pre celú spoločnosť, a preto nalieha na sociálnych partnerov, aby spoločne plánovali budúci vývoj a prípadne rokovali o nových kolektívnych zmluvách o zavedení automatizácie v cestnej doprave. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Smernica o zodpovednosti za výrobky by mala prejsť reformou tak, aby zahŕňala hnuteľné výrobky a služby, ako aj výrobky so zabudovaným softvérom, aby tak spotrebitelia nemuseli hľadať, kto nesie zodpovednosť. Okrem toho je v zložitejšom digitálnom prostredí dôkazné bremeno v prípade zlyhaní výrobkov takisto znepokojujúce a malo by sa regulovať spôsobom priaznivým pre spotrebiteľov. Výbor naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa na zmeny pripravila najmä v rámci smernice o poistení v súvislosti s motorovými vozidlami bez vodiča a zaručila náhradu škody obetiam nehôd. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Vďaka vyššej miere prepojenia je možné získať údaje o vozidlách z každého kúta sveta. Z oblasti smartfónov a počítačov vieme, že to predstavuje značné riziká a výzvy týkajúce sa bezpečnosti, ochrany a súkromia. Nemožno prijať rovnaké normy pre vozidlá, pri ktorých hrozí riziko smrti alebo zranenia. EHSV preto zdôrazňuje, že každé nové nariadenie o prístupe k údajom pre vozidlá musí dodržiavať zásadu, že bezpečnosť je prvoradá. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV víta prístup Komisie, na základe ktorého uprednostňuje reguláciu ochrany vozidiel pred počítačovými útokmi, zabezpečenie bezpečnej a dôveryhodnej komunikácie medzi vozidlami a infraštruktúrou a poskytnutie primeranej úrovne ochrany údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV je pripravený zúčastniť sa na očakávanom hodnotení sociálno-ekonomických a environmentálnych dôsledkov mobility bez vodičov zo strany Komisie a na fóre EÚ v záujme riešenia špecifických etických otázok. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Úvod

| 2.1. | Iniciatíva Európa v pohybe zahŕňa množstvo právnych iniciatív predložených v podobe troch balíkov. Prvý balík odráža ambíciu Európy dosiahnuť rýchly pokrok pri zavádzaní ekologického, konkurencieschopného a prepojeného systému mobility do roku 2025, ktorý je kľúčom k dobre fungujúcemu jednotnému európskemu dopravnému priestoru (1). Druhý balík sa viac zameriava na nástroje na zníženie emisií z cestnej dopravy (2). Tretí balík, ktorý sa v súčasnosti predkladá a ktorý je predmetom tohto stanoviska, sa zameriava na otázky bezpečnosti v súvislosti so stratégiou uvedenou v oznámení Na ceste k automatizovanej mobilite (3). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Digitalizácia vyvolá s najväčšou pravdepodobnosťou zásadné zmeny najmä v prípade technológií v oblasti pozemnej dopravy. Toto oznámenie sa preto musí vnímať v širších súvislostiach a zahŕňa aj ďalšie otázky, ako sú budúcnosť práce, výskum a inovácie, umelá inteligencia a program v oblasti zručností. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Zhrnutie návrhu

| 3.1. | Týmto oznámením Komisia navrhuje komplexný prístup EÚ k prepojenej a automatizovanej mobilite, stanovuje ambicióznu európsku agendu, poskytuje spoločnú víziu a určuje podporné akcie na rozvoj a zavádzanie kľúčových technológií, služieb a infraštruktúry. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komisia pokračuje v projekte Vízia nulovej nehodovosti do roku 2050, pretože automatizovaná doprava má potenciál zmeniť situáciu a môže výrazne znížiť počet smrteľných nehôd alebo dokonca ich úplne odstrániť. Týmto spôsobom tiež prispieva k dosiahnutiu cieľov trvalo udržateľného rozvoja v oblasti Kvality zdravia a života, ako aj Udržateľných miest a komunít. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | S cieľom posilniť EÚ v oblasti technológií a infraštruktúry automatizovanej mobility Komisia financuje rôzne nástroje a navrhuje súbor iniciatív:






  — | Nástroj na prepájanie Európy so 450 miliónmi EUR na podporu digitalizácie v doprave s cieľom uľahčiť automatizáciu, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

Nástroj na prepájanie Európy so 450 miliónmi EUR na podporu digitalizácie v doprave s cieľom uľahčiť automatizáciu,

| — | rozsiahle testovanie založené na 5G cezhraničných koridoroch, |
| --- | --- |

—

rozsiahle testovanie založené na 5G cezhraničných koridoroch,

| — | priority v oblasti financovania výskumu a inovácií (Horizont 2020 a ďalší rámcový program). |
| --- | --- |

—

priority v oblasti financovania výskumu a inovácií (Horizont 2020 a ďalší rámcový program).

| 3.4. | Do roku 2019 EÚ bezplatne poskytne počiatočné vysoko presné služby systému Galileo, vďaka čomu bude ako prvá môcť ponúkať takúto navigačnú službu na celom svete. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S cieľom zabezpečiť vnútorný trh pre bezpečné zavádzanie automatizovanej mobility Komisia navrhuje (väčšinou ako súčasť revízie nariadenia o všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel):






  — | pracovať s členskými štátmi na usmerneniach na zabezpečenie harmonizovaného prístupu k vnútroštátnemu posudzovaniu bezpečnosti vozidiel pre automatizované vozidlá uskutočňovanému ad hoc; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

pracovať s členskými štátmi na usmerneniach na zabezpečenie harmonizovaného prístupu k vnútroštátnemu posudzovaniu bezpečnosti vozidiel pre automatizované vozidlá uskutočňovanému ad hoc;

| — | začať spoluprácu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na novom prístupe v súvislosti s certifikáciou bezpečnosti vozidiel pre automatizované vozidlá; |
| --- | --- |

—

začať spoluprácu s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na novom prístupe v súvislosti s certifikáciou bezpečnosti vozidiel pre automatizované vozidlá;

| — | nové bezpečnostné prvky pre automatizované vozidlá ako súčasť revízie nariadenia o všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel; |
| --- | --- |

—

nové bezpečnostné prvky pre automatizované vozidlá ako súčasť revízie nariadenia o všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel;

| — | regulovať zariadenia na zaznamenávanie údajov pre automatizované vozidlá; |
| --- | --- |

—

regulovať zariadenia na zaznamenávanie údajov pre automatizované vozidlá;

| — | regulovať tzv. platooning (jazda v konvoji), aby sa zabezpečila štandardizácia výmeny údajov medzi rôznymi značkami; |
| --- | --- |

—

regulovať tzv. platooning (jazda v konvoji), aby sa zabezpečila štandardizácia výmeny údajov medzi rôznymi značkami;

| — | regulovať ochranu vozidiel pred kybernetickými útokmi; |
| --- | --- |

—

regulovať ochranu vozidiel pred kybernetickými útokmi;

| — | riešiť potrebu špecifikácií pre prístup k údajom o vozidlách pre potreby subjektov verejného sektora; |
| --- | --- |

—

riešiť potrebu špecifikácií pre prístup k údajom o vozidlách pre potreby subjektov verejného sektora;

| — | prijať delegované nariadenie s cieľom zaistiť zabezpečenú a dôveryhodnú komunikáciu medzi vozidlami a infraštruktúrou a spoľahlivú úroveň ochrany údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
| --- | --- |

—

prijať delegované nariadenie s cieľom zaistiť zabezpečenú a dôveryhodnú komunikáciu medzi vozidlami a infraštruktúrou a spoľahlivú úroveň ochrany údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov.

| 3.6. | Na základe záverov Rady má Komisia v úmysle posúdiť sociálno-ekonomický a environmentálny vplyv automatizácie a digitalizácie v oblasti dopravy, pričom zohľadní nové zručnosti potrebné v tomto sektore. Na tento účel Komisia:






  — | bude konzultovať so zainteresovanými stranami v súvislosti so sociálno-ekonomickými a environmentálnymi vplyvmi mobility bez vodiča; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

bude konzultovať so zainteresovanými stranami v súvislosti so sociálno-ekonomickými a environmentálnymi vplyvmi mobility bez vodiča;

| — | bude podporovať nadobúdanie nových zručností, udržiavanie a rekvalifikáciu pracovnej sily v tomto odvetví prostredníctvom nového programu v oblasti zručností pre Európu; |
| --- | --- |

—

bude podporovať nadobúdanie nových zručností, udržiavanie a rekvalifikáciu pracovnej sily v tomto odvetví prostredníctvom nového programu v oblasti zručností pre Európu;

| — | poskytne fórum EÚ na riešenie osobitných etických otázok, ktoré prináša mobilita bez vodiča. |
| --- | --- |

—

poskytne fórum EÚ na riešenie osobitných etických otázok, ktoré prináša mobilita bez vodiča.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1. | Digitalizácia a automatizácia založené na rýchlom a spoľahlivom internetovom pripojení ponúkajú množstvo nových prvkov pre spotrebiteľov a podniky, ktoré chcú vyššiu kvalitu, pohodlnosť, flexibilitu, dostupnosť a bezpečnosť v cestnej doprave. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Automobilový priemysel EÚ s odbornými znalosťami v oblasti vývoja automobilových technológií má dobré postavenie na využitie týchto príležitostí. ESHV zdôrazňuje, že všeobecným cieľov musí byť harmonizácia systémov alebo hľadanie technických riešení, ktoré by umožnili ich cezhraničnú prevádzku, pretože to má zásadný význam pre hladké fungovanie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Prepojiteľnosť medzi jednotlivými vozidlami a medzi vozidlami a pevnou infraštruktúrou je kľúčovým prvkom, ktorý bude potrebný na umožnenie plného využitia digitálnych technológií. EHSV preto víta harmonogram pre rozvoj vysokokapacitnej širokopásmovej infraštruktúry na európskej úrovni, ktorá by poskytovala nepretržité pokrytie sieťou 5G umožňujúcou internetové pripojenie s veľmi vysokou kapacitou pozdĺž všetkých hlavných trás pozemnej dopravy (4). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV opätovne podporuje Komisiu, aby pokračovala v projekte Vízia nulovej nehodovosti do roku 2050. Kľúčovým prvkom automatizovanej alebo poloautomatizovanej dopravy je to, že by mohla výrazne zlepšiť aktívnu bezpečnosť pozemných vozidiel a výrazne znížiť počet smrteľných nehôd alebo ich dokonca úplne odstrániť. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Prijatie zo strany verejnosti a sociálno-ekonomický vplyv

| 5.1. | Nové technológie možno úspešne zavádzať len vtedy, ak sa dostatočná pozornosť venuje aj sociálno-ekonomickému vplyvu. Prijatie zo strany verejnosti je kľúčom k zavedeniu automatizovanej mobility. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EHSV je presvedčený o výhodách prepojenej a automatizovanej mobility pre našu spoločnosť, pretože poskytne nové služby pre mobilitu ľudí s viacerými možnosťami pre spoločné hospodárstvo a životné prostredie a pre mobilitu tých, ktorí sami nemôžu viesť vozidlo. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pri otázkach bezpečnosti a zodpovednosti je potrebné jednoznačne rozlišovať medzi poloautomatizovanou a autonómnou dopravou. V poloautomatických vozidlách (úrovne 1 až 4) pomáhajú vodičovi nové technológie (radar, kamera, laser), pričom autonómne autá (úroveň 5) vodiča vôbec nepotrebujú. V prvom prípade vodič zostáva zodpovedný za všetkých okolností, zatiaľ čo v druhom prípade je potrebné objasniť otázku zodpovednosti. EHSV je presvedčený, že autonómne autá musia spĺňať rovnaké bezpečnostné normy ako ostatné systémy osobnej dopravy, ako sú vlaky alebo veľké lietadlá. Keď sa odstráni ľudské zlyhanie, automatické dopravné systémy musia byť 100 % bezpečné. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Naša spoločnosť do istej miery toleruje ľudské zlyhanie, čo vysvetľuje akceptáciu približne 25 000 úmrtí na cestách v EÚ (2016). Situácia je odlišná pri iných dopravných systémoch, kde sú pasažieri pasívni. Požiadavka na 100 % bezpečnosť autonómnych vozidiel predstavuje veľkú prekážku, pokiaľ tieto vozidlá, bežné autá a ďalší účastníci cestnej premávky (cyklisti, chodci, vozidlá na špeciálne účely) jazdia na tých istých cestách. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Smrteľné nehody s automatizovanými vozidlami by sa mohli stať prekážkou pokroku tejto technológie, aj keď je miera nehôd relatívne nízka. EHSV preto odporúča, aby sa všetky pilotné projekty a skúšobné postupy s automatickou dopravou vykonávali podľa tých najvyšších bezpečnostných noriem. Táto hraničná podmienka môže spomaliť vývoj v porovnaní s konkurenciou mimo EÚ, ale na druhej strane zlepší prijatie verejnosti a z dlhodobého hľadiska poskytne lepšie produkty. EHSV poznamenáva, že 100 % bezpečnosť s automatizovanými vozidlami by sa možno mohla dosiahnuť iba prostredníctvom významného prepracovania cestného systému. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | V záujme vypracovania etických usmernení pre vysoko automatizované vozidlá EHSV pripomína zásadu „človek vo velení“, ako sa niekoľkokrát zdôrazňuje v iných stanoviskách. Podľa tejto zásady robia „zodpovedné rozhodnutia“ len ľudia, čo má dôsledky na konštrukciu autonómnych vozidiel a na prostredie, v ktorom môžu pôsobiť. Napriek tomu činnosti vozidiel bez vodiča rozhodujúce z bezpečnostného hľadiska, napr. na zabránenie nehôd, môžu na úrovni programovania nastoliť vážne „etické otázky“, ktoré je potrebné riešiť. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EHSV uznáva, že poloautomatické vozidlá (úroveň 1 až 4) už môžu znížiť počet smrteľných nehôd, a preto podporuje prístup Komisie zameraný na zvýšenie počtu nových bezpečnostných prvkov pre vozidlá v rámci revízie nariadenia o všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel. EHSV poukazuje na dve problematické oblasti, ktoré môžu byť prekážkou prijatia zo strany verejnosti: a) dodatočné technické prvky môžu výrazne zvýšiť náklady na autá a b) rastúci počet asistenčných systémov môže viesť k oveľa zložitejšiemu šoférovaniu áut. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Bežná odborná príprava na získanie vodičského preukazu (ľahké vozidlá, nákladné automobily a autobusy) nepokrývala a nepokrýva najmodernejšie technológie asistenčných systémov. Je zrejmé, že je potrebná dodatočná odborná príprava pre nových aj skúsených vodičov. Okrem toho sa spotrebiteľom musia poskytnúť jasné a jednoznačné informácie o parametroch moderného vozidla v čase nákupu, prenájmu alebo spoločného využívania automobilov. EHSV navrhuje, aby automobilový priemysel spoločne s obcami poskytoval kurzy odbornej prípravy a priestory pre odbornú prípravu pre súkromných a profesionálnych vodičov. Vodičská skúška pre nových vodičov, ktorí chcú získať vodičský preukaz, by mala obsahovať školenie o bezpečnosti pri používaní nových technológií/prvkov automatizácie. Odborná príprava v oblasti poloautomatického riadenia bude kľúčom k rozvoju moderného profilu pre profesionálnych vodičov a môže vyžadovať nové zručnosti a zodpovednosti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EHSV uznáva potenciál možnej rozsiahlej straty pracovných miest (t. j. vodičov nákladných automobilov a autobusov), ak sa v budúcnosti úspešne zavedie úplná automatizácia (úroveň 5). Vyzývame Komisiu, aby uznala širšie obavy, že zavedenie novej technológie/digitalizácie/automatizácie v širokej škále odvetví (doprava, výroba, finančné služby atď.) môže viesť k rozsiahlym stratám pracovných miest s relatívne malým počtom nových pracovných miest vytvorených namiesto nich. EHSV uvádza, že nové technológie/digitalizácia/automatizácia musia byť prospešné pre celú spoločnosť a nesmú byť na osoh len súkromným podnikom pri znižovaní svojich nákladov práce. Je však takisto dôležité poznamenať, že aj dnes robia profesionálni vodiči viac, než len šoférujú vozidlo, a v budúcnosti, keď sa zníži potreba šoférovania ako takého (s úrovňou 5), môžu byť úlohy profesionálov v doprave ďalej rozšírené, čo by vo veľkej miere kompenzovalo zníženie úloh týkajúcich sa šoférovania ako takého. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EHSV v plnej miere uznáva, že zavedenie poloautomatických (úrovne 1 až 4) a plne automatických systémov (úroveň 5) do nákladných automobilov a autobusov bude mať vplyv na pracovné miesta a pracovné podmienky. Vyzývame preto sociálnych partnerov, aby spoločne plánovali budúci vývoj a prípadne rokovali o nových kolektívnych zmluvách o zavedení novej technológie/digitalizácie/automatizácie v cestnej doprave. Je potrebné uvítať, že niektoré odborové zväzy (napr. UNITE v Spojenom kráľovstve) už vypracovali modelové kolektívne zmluvy s cieľom chrániť pracovné miesta, zabezpečiť rekvalifikáciu a zvyšovanie kvalifikácie a zabezpečiť, aby zo všetkých úspor nákladov spravodlivo profitovala aj pracovná sila. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Smernica o zodpovednosti za výrobky by mala prejsť reformou tak, aby zahŕňala hnuteľné výrobky a služby, ako aj výrobky so zabudovaným softvérom, aby tak spotrebitelia nemuseli hľadať, kto nesie zodpovednosť (pozrie tiež stanovisko INT/857). Okrem toho je v zložitejšom digitálnom prostredí dôkazné bremeno v prípade zlyhaní výrobkov takisto znepokojujúce a malo by sa regulovať spôsobom priaznivým pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | EHSV víta skutočnosť, že pravidlá ochrany údajov EÚ sa čoraz častejšie uznávajú na medzinárodnej úrovni, keďže stanovujú jedny z najvyšších noriem na ochranu údajov na svete, a víta prístup Komisie, ktorý uprednostňuje reguláciu ochrany vozidiel pred kybernetickými útokmi, zaistenie zabezpečenej a dôveryhodnej komunikácie medzi vozidlami a infraštruktúrou a poskytnutie primeranej úrovne ochrany údajov v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | Vďaka vyššej miere prepojenia je možné získať údaje o vozidlách z každého kúta sveta. Táto možnosť otvára dvere obrovskému nevyužitému potenciálu. Prináša však aj významné riziká a výzvy týkajúce sa bezpečnosti, ochrany a súkromia. Vozidlá vyžadujú oveľa vyššie normy v oblasti bezpečnosti, ochrany a súkromia v porovnaní napríklad so smartfónmi. Naliehavo vyzývame EÚ, aby vypracovala takéto normy a v súvislosti s nimi rokovala o zodpovedajúcich celosvetových dohodách. |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | Prístup k údajom o vozidlách je veľmi dôležitý pre hospodársku súťaž v oblasti popredajného servisu, najmä pre nezávislých poskytovateľov opravárenských služieb a údržby, s možnými dôsledkami na výber spotrebiteľov a náklady. EHSV vyzýva Komisiu, aby čo najskôr zaviedla pravidlá na využívanie údajov, najmä vzhľadom na to, že automobilový priemysel EÚ (napríklad podrobná koncepcia Nevada, ktorú vyvinul automobilový priemysel EÚ – zdroj VDA) už predložil podrobné návrhy na spravodlivú platformu na výmenu údajov s tretími stranami bezpečným a nediskriminačným spôsobom, ktorá zároveň zohľadňuje práva na súkromie zákazníkov. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Komisia by mala zohľadniť skutočnosť, že v infraštruktúre potrebnej na fungovanie prepojených a autonómnych vozidiel existujú medzi členskými štátmi obrovské rozdiely. Orgány dohľadu nad trhom vo všetkých členských štátoch by tiež mali mať k dispozícii dostatok zdrojov na to, aby dokázali riešiť problematiku nových technológií. |
| --- | --- |

5.15.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  TEN/643 – Ekologická, konkurencieschopná a prepojená mobilita pre všetkých. Pozri aj: Ú. v. EÚ C 246, 28.7.2017, s. 64.

1

Ekologická, konkurencieschopná a prepojená mobilita pre všetkých

(2)  TEN/655 – Dosahovanie cieľov v oblasti nízkoemisnej mobility (Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 75).

2

Dosahovanie cieľov v oblasti nízkoemisnej mobility

(3)  COM(2018) 283 final.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 125, 21.4.2017, s. 51.

4

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/280 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/280

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o označovaní pneumatík vzhľadom na palivovú úspornosť a iné základné parametre, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1222/2009

[COM(2018) 296 final — 2018/0148 (COD)]

(2019/C 62/44)

| Spravodajca: | András EDELÉNYI |
| --- | --- |

Spravodajca:

András EDELÉNYI

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. júna 2018
  Rada, 14. júna 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 194 ods. 2 a články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. októbra 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. októbra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 215/1/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. júna 2018

Rada, 14. júna 2018

Právny základ

článok 194 ods. 2 a články 114 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. októbra 2018

Prijaté v pléne

17. októbra 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

215/1/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta, že európsky zákonodarca na základe vlastných prijatých postupov pristúpi k opätovnému preskúmaniu výkonnosti, kvality a označovania pneumatík používaných v Únii. Pneumatiky, ktoré sú jediným spájajúcim telesom medzi cestným vozidlom a vozovkou, vo významnej miere prispievajú k všeobecnej dopravnej bezpečnosti a výške spotreby paliva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | EHSV súhlasí s tým, že lepším označovaním pneumatík sa spotrebiteľom poskytne viac informácií o palivovej úspornosti, bezpečnosti a hluku, čo im pri nákupe nových pneumatík umožní získať relevantné a porovnateľné informácie, aby mohli prijať informované rozhodnutie. |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Dobré označovanie pomáha pri rozhodovaní spotrebiteľa vytvárať reálnejšiu rovnováhu, pokiaľ ide o také faktory rozhodovania, ako je výkon a zistené údaje, resp. značka, imidž a cenová úroveň. Zároveň pomáha v tom, aby informovanejší kupujúci prijímali nákladovo efektívne a ekologické rozhodnutia, ktoré sú z ekologického hľadiska, ako aj z hľadiska úspornosti dôležitými faktormi. |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | EHSV súhlasí aj s tým, že nový návrh nariadenia pomôže zlepšiť účinnosť systému označovania pneumatík a následne zabezpečí čistejšiu, bezpečnejšiu a tichšiu prevádzku vozidiel a prispeje k modernizácii a dekarbonizácii dopravy. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Vývoj, výroba a protektorovanie kvalitných pneumatík môže nepriamo vo veľkej miere prispieť k zachovaniu európskej výroby s vysokou pridanou hodnotou a tým k udržaniu vysoko kvalitnej zamestnanosti. Z celospoločenského hľadiska môžu klesnúť celkové náklady konečných užívateľov a výdavky, a to pokiaľ ide o materiálnu oblasť, ako aj oblasť zdravotníctva a úrazového poistenia. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | EHSV podporuje revíziu systému označovania pneumatík, keďže prispieva k snahám EÚ o zníženie emisií skleníkových plynov a znečistenia ovzdušia, a tým zvyšuje bezpečnosť cestnej premávky, ochranu zdravia, ako aj hospodársku a environmentálnu efektívnosť. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | EHSV považuje za osobitne dôležité, aby bol systém mobility v budúcnosti bezpečný, ekologický a efektívny pre všetkých občanov EÚ. Cieľom je zvýšiť bezpečnosť a dostupnosť mobility v Európe, zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu, zvýšiť stabilitu európskych pracovných miest a zabezpečiť väčšiu ekologickosť a lepšie prispôsobenie nevyhnutnému boju proti zmene klímy. Bude si to vyžadovať plnú angažovanosť EÚ, členských štátov a zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.2. | EHSV víta, že sa kladie dôraz na požiadavku vizuálne znázorniť štítok v situáciách, keď spotrebitelia nevidia pneumatiky, ktorých nákup zvažujú (pretože pneumatiky sú skladované na inom mieste alebo sa predávajú na diaľku alebo cez internet). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | EHSV podporuje návrh, aby boli pneumatiky zahrnuté do databázy výrobkov zriadenej podľa nariadenia (EÚ) 2017/1369 s cieľom zlepšiť dohľad nad trhom a informovanosť spotrebiteľov. |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Výbor podporuje návrh vyžadovať od dodávateľov, aby informácie vkladali do novej databázy výrobkov. Ide o informácie, ktoré musia už v súčasnosti poskytovať na požiadanie vnútroštátnym orgánom dohľadu nad trhom. S tým spojenú záťaž možno považovať za minimálnu a úmernú prínosom, najmä ak existuje možnosť prepojenia so súčasnými databázami bez toho, aby boli spotrebitelia nadmerne zaťažovaní množstvom informácií. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Čas poskytnutý na zavedenie nariadenia by sa mal v záujme dôkladnej prípravy predĺžiť o jeden rok. Pokiaľ ide o referenčný dátum, namiesto dátumu uvedenia na trh je vhodné zohľadniť dátum výroby uvedený na výrobku s cieľom zabrániť možnému prelínaniu alebo dvojitému záznamu. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Dobrou iniciatívou je aj povinný odkaz na štítku týkajúci sa vlastností pri jazde na snehu a úplne nové logo týkajúce sa jazdy na ľade (dizajn bude zavedený prostredníctvom normy ISO v decembri 2018), čo je dôležité najmä v severských krajinách. V tomto prípade treba ešte vypracovať a prijať spoľahlivý spôsob skúmania priľnavosti na ľade, a preto treba príslušné opatrenia prijímať postupne. |
| --- | --- |

1.2.4.

| 1.2.5. | EHSV víta, že v súvislosti s parametrami uvádzanými na štítku sa zvyšuje počet a váha bezpečnostných komponentov. Zároveň sa však zdá, že to nie je v súlade s navrhovanou úpravou formátu štítku, najmä pokiaľ ide o jeho príslušné rozmery a zmenu týchto rozmerov. |
| --- | --- |

1.2.5.

| 1.2.6. | Systém pravidelného opätovného skúmania nariadenia na základe výskumu, posúdenia vplyvu a konzultácie funguje dobre, a keďže ide o veľmi zložitú tému, bolo by vhodné zachovať tento postup aj v budúcnosti, a to pred každou zásadnou technickou úpravou. V prípade menších logických úprav z dôvodu technického pokroku je opodstatnené, aby medzi dvomi opätovnými preskúmaniami mala Komisia delegované právomoci. |
| --- | --- |

1.2.6.

| 1.2.7. | Súčasné triedy parametrov sú vhodné minimálne ešte pre jeden cyklus preskúmania a nie je opodstatnená úprava stupnice parametrov pneumatík, keďže vyššie triedy sú v súčasnosti prakticky nevyužité. |
| --- | --- |

1.2.7.

| 1.2.8. | Členské štáty musia mať právomoc motivovať výrobcov, aby dosahovali stabilné a kvalitné výsledky v oblasti emisií a technického rozvoja, no tieto výsledky treba zachovať na základe jednotných zásad počnúc triedou C a vyššie. |
| --- | --- |

1.2.8.

| 1.2.9. | V budúcnosti by sa mohlo podporiť, aby sa na štítku alebo v rámci technických parametrov uvádzali odkazy na najazdené kilometre a oder. Keďže zatiaľ nie sú k dispozícii primerané a normalizované skúšobné metódy, dôveryhodnosť označovania štítkom sa nesmie znižovať tým, že sa na ňom budú uvádzať neurčité a nedostatočne podložené informácie. |
| --- | --- |

1.2.9.

| 1.2.10. | V budúcnosti je možné privítať zavedenie označovania štítkom pre protektorované pneumatiky triedy C3. Aj v tomto prípade bude najprv potrebné vypracovať relevantné a spoľahlivé skúšobné metódy. Treba vyriešiť otázku ochrany malých a stredných podnikov vykonávajúcich protektorovanie vo vzťahu k nadmerným nákladom na testovanie. |
| --- | --- |

1.2.10.

| 1.2.11. | Kľúčovým prvkom celkovej úspešnej regulácie je vhodne informovať, zabezpečiť, aby spoločenstvo spotrebiteľov/užívateľov malo potrebné poznatky a bolo dobre pripravené vďaka odbornej príprave, informovaniu, kampaniam a poradenstvu pri nákupe a zapojiť širokú občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

1.2.11.

2.   Úvod: Kontext a celkový prehľad návrhu

| 2.1. | Týmto návrhom nariadenia sa zrušuje a nahrádza nariadenie (ES) č. 1222/2009 (1) o označovaní pneumatík vzhľadom na palivovú úspornosť a iné základné parametre (nariadenie o označovaní pneumatík). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Nariadenie o označovaní pneumatík bolo pred nadobudnutím svojej účinnosti v roku 2012 dvakrát zmenené a doplnené v roku 2011. Prvé doplnenie sa týkalo novej skúšobnej metódy merania priľnavosti pneumatík za mokra a ďalšie sa uskutočnilo s cieľom určiť prísnejšie postupy harmonizácie laboratórií v súvislosti s meraním valivého odporu. Tieto dve zmeny sú zahrnuté v súčasnom návrhu Komisie. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.2. | EÚ prijala v roku 2009 dva súbory pravidiel týkajúcich sa pneumatík, pričom zohľadnila nové potreby a odborné stanoviská:






  — | nariadenie o označovaní pneumatík, ktorým sa stanovujú požiadavky Únie na harmonizáciu informácií o parametroch pneumatík, ktoré sa majú poskytovať koncovým používateľom a ktoré im umožňujú uskutočniť informované rozhodnutia pri nákupe; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

nariadenie o označovaní pneumatík, ktorým sa stanovujú požiadavky Únie na harmonizáciu informácií o parametroch pneumatík, ktoré sa majú poskytovať koncovým používateľom a ktoré im umožňujú uskutočniť informované rozhodnutia pri nákupe;

| — | nariadenie (2) o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ktorým sa zaviedli harmonizované technické požiadavky, ktoré musia pneumatiky spĺňať pred ich uvedením na trh Únie. |
| --- | --- |

—

nariadenie (2) o požiadavkách typového schvaľovania na všeobecnú bezpečnosť motorových vozidiel, ktorým sa zaviedli harmonizované technické požiadavky, ktoré musia pneumatiky spĺňať pred ich uvedením na trh Únie.

| 2.2.1. | Nariadením o požiadavkách typového schvaľovania sa zavádzajú minimálne požiadavky okrem iného na pneumatiky, pokiaľ ide o: i) valivý odpor, ii) priľnavosť pneumatík za mokra a iii) vonkajší hluk valenia pneumatík. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.3. | Tieto požiadavky sa začali uplatňovať 1. novembra 2012. Nasledovala druhá etapa prísnejších požiadaviek na valivý odpor, ktoré sa začali uplatňovať 1. novembra 2016 (s ďalšími úpravami, ktoré sa začali uplatňovať v roku 2018, resp. sa začnú uplatňovať v roku 2020). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Všeobecný rámec energetického označovania bol aktualizovaný v roku 2017 prijatím nariadenia (EÚ) 2017/1369 (3). Na základe neho sa zrušila a nahradila smernica 2010/30/EÚ a bolo zavedených niekoľko nových prvkov, ako je databáza výrobkov a nové pravidlá týkajúce sa vizuálnej reklamy a predaja na diaľku a cez internet. |
| --- | --- |

2.3.1.

| 2.4. | Rada už 17. decembra 2008 požiadala EHSV o vyjadrenie v súvislosti s prvým návrhom a príslušná sekcia prijala 12. marca 2009 stanovisko (TEN/369, spravodajca: Virgilio Ranocchiari), ktoré výbor schválil na svojom 452. plenárnom zasadnutí 25. mája 2009. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európska komisia dala vypracovať podrobnú štúdiu a posúdenie vplyvu [SWD(2018) 189 final] s cieľom posúdiť účinnosť nariadenia (ES) č. 1222/2009, na základe ktorého predložila tento návrh na zmenu. Parametre týkajúce sa požiadaviek typového schvaľovania doplnila o body iv) výkonnosť pri jazde na snehu a v) výkonnosť pri jazde na ľade. Súvislosť jednotlivých meraných parametrov s cieľovými oblasťami je znázornená v tejto tabuľke:










  Oblasť | Parameter |
| --- | --- | --- |
| Valivý odpor | Priľnavosť za mokra | Hluk | Priľnavosť na snehu | Priľnavosť na ľade |
| Dopad na životné prostredie | X | | X | | |
| Energia | X | | | | |
| Bezpečnosť | | X | | X | X |

2.5.

Oblasť

Parameter

Valivý odpor

Priľnavosť za mokra

Hluk

Priľnavosť na snehu

Priľnavosť na ľade

Dopad na životné prostredie

X

X

Energia

X

Bezpečnosť

X

X

X

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Doprava spotrebuje viac ako 30 % energie vyrobenej v Európskej únii. Cestná doprava je zodpovedná za 22 % celkových emisií skleníkových plynov. Cieľom oznámenia z roku 2016 s názvom Európska stratégia pre

  nízkoemisnú mobilitu
  je, aby sa v porovnaní s rokom 1990 do roku 2050 znížil objem emisií skleníkových plynov z dopravy minimálne o 60 %. Cieľom tretieho balíka opatrení v oblasti mobility je zníženie objemu emisií z osobných a nákladných vozidiel, zlepšenie bezpečnosti cestnej dopravy a zníženie objemu znečistenia. Taktiež prispeje k zníženiu závislosti Únie od energetického dovozu. Pneumatiky vozidiel majú vplyv na spotrebu paliva (a tým aj na emisie skleníkových plynov), hluk a bezpečnosť. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Z hodnotenia súčasného nariadenia o označovaní pneumatík vyplýva, že sa ním nepodarilo v plnej miere dosiahnuť cieľ zlepšiť environmentálnu efektívnosť cestnej dopravy podporou palivovo úsporných a bezpečných pneumatík s nízkou hladinou hluku. Medzi hlavné dôvody patria:






  a) | malá viditeľnosť a nedostatočná informovanosť týkajúca sa označovania pneumatík, |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

malá viditeľnosť a nedostatočná informovanosť týkajúca sa označovania pneumatík,

| b) | problémy s dodržiavaním ustanovení a nevhodné uplatňovanie pravidiel členskými štátmi, |
| --- | --- |

b)

problémy s dodržiavaním ustanovení a nevhodné uplatňovanie pravidiel členskými štátmi,

| c) | nejasné výkonnostné triedy a nepresné, resp. chybné informácie. |
| --- | --- |

c)

nejasné výkonnostné triedy a nepresné, resp. chybné informácie.

| 3.3. | Cieľom regulačného opatrenia na úrovni EÚ je zabezpečiť:






  a) | rovnaké a zosúladené informácie pre koncových používateľov bez ohľadu na členský štát, v ktorom sa rozhodnú pre nákup pneumatík, ako aj |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

rovnaké a zosúladené informácie pre koncových používateľov bez ohľadu na členský štát, v ktorom sa rozhodnú pre nákup pneumatík, ako aj

| b) | nižšie náklady pre dodávateľov, ktorí môžu uvádzať na trh svoje pneumatiky v celej EÚ s jednotným označením. |
| --- | --- |

b)

nižšie náklady pre dodávateľov, ktorí môžu uvádzať na trh svoje pneumatiky v celej EÚ s jednotným označením.

| 3.4. | Tieto výhody sú prínosom najmä pre spotrebiteľov, zvyšujú bezpečnosť a posilňujú konkurencieschopnosť priemyslu výroby pneumatík v EÚ. Taktiež stimulujú obchodovanie s pneumatikami na vnútornom trhu a v dôsledku celkových nižších nákladov a širšieho sortimentu výrobkov sú výhodné aj pre spotrebiteľov. Opatrenia prijaté na úrovni EÚ budú úspešné iba vtedy, ak sa bude v celej EÚ v záujme podpory vnútorného trhu vyvíjať rovnaké úsilie v oblasti dohľadu nad trhom. Tieto opatrenia musia stimulovať výrobcov, aby svoje zdroje investovali do vývoja, výroby a predaja energeticky účinných pneumatík. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Z verejnej konzultácie vyplynulo, že panuje zhoda v súvislosti s tým, že treba zvýšiť informovanosť o štítku prostredníctvom informačných kampaní, povinného označovania na internete, ako aj označovania pneumatík dodávaných spolu s novým vozidlom. Respondenti sa zhodli na tom, že v záujme zvýšenia dôvery spotrebiteľov treba zintenzívniť dohľad nad trhom a vytvárať pre orgány lepšie platformy na realizáciu a koordináciu činností. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Treba privítať, že v súvislosti s vlastnosťami uvádzanými na štítku sa zvýši počet a váha parametrov vzťahujúcich sa na bezpečnosť. Zdá sa však, že s tým nie je v súlade relatívne zmenšenie plochy pre uvádzanie týchto parametrov, čo má za následok zmenu vzhľadu štítku. Nepochopiteľná je aj zmena rozmerov štítku. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Z dôkladného posúdenia vplyvu jasne vyplynulo, že dôvera v systémy označovania je dôležitou a citlivou otázkou. Tým sa na oblasť regulácie presúva veľká zodpovednosť, keďže treba vybrať malý počet presných a spoľahlivých parametrov obsahujúcich informácie a zabezpečiť ich šírenie. Okrem toho je to finančne nákladná úloha pre príslušné vnútroštátne orgány zodpovedné za dohľad nad trhom, keďže musia chrániť spotrebiteľa, ale aj čestných výrobcov, aby sa nedostali do konkurenčnej nevýhody v porovnaní s menej spoľahlivými alebo nespoľahlivými, a preto lacnejšími firmami s nižšími nákladmi. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Prepojením všetkých uvedených ukazovateľov možno vytvoriť zodpovedajúci podporný rámec pre oblasť výskumu, vývoja a inovácie a efektívne usmerňovať stanovené ciele a kľúčové zdroje, ktoré boli na ne vyčlenené. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | Komisia bude musieť v záujme zavedenia ďalších nových požiadaviek a prispôsobenia prílohy technickému pokroku – na základe delegovania právomocí – viesť konzultácie s expertmi. Zmena nariadenia na základe delegovania právomoci sa však musí obmedziť na kroky vyplývajúce z technického pokroku a nesmie sa vzťahovať na zásadné zmeny, ako sú nové ustanovenia týkajúce sa najazdených kilometrov, oderu alebo protektorovaných pneumatík, v súvislosti s ktorými sa odporúča pravidelné opätovné posúdenie. Tým sa zlepší kvalita tvorby právnych predpisov (4). V tejto oblasti treba zabezpečiť silné zastúpenie profesijných organizácií občianskej spoločnosti. Uvedené organizácie majú totiž k dispozícií bezprostredné a pravidelne aktualizované informácie od občianskeho spoločenstva spotrebiteľov (od spotrebiteľov ako jednotlivcov a ako správcov vozových parkov), na rozdiel od ad hoc údajov, resp. periodických a/alebo sprostredkovaných údajov od iných inštitúcií. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV sa na základe výskumnej správy vypracovanej pre opätovné preskúmanie nariadenia a na základe údajov týkajúcich sa výskumu trhu domnieva, že by bolo predčasné zmeniť triedy parametrov vzhľadom na to, že pokiaľ ide o valivý odpor a priľnavosť za mokra, spadá do kategórie A menej ako 1 % produktov ponúkaných na trhu, ktorá je preto prakticky nevyužitá. Aj podľa nariadenia (EÚ) 2017/1369 je úprava stupnice opodstatnená iba vtedy, ak je viac ako 30 % produktov zaradených do najvyššej triedy energetickej účinnosti. Na druhej strane by nebola motivujúca stupnica so 6 až 7 stupňami, v rámci ktorej by dva posledné najvyššie stupne zostali nevyužité. Z technického hľadiska treba zvážiť aj skutočnosť, že skúšky vykonané na rovnakej sérií pneumatík môžu niekedy vykázať rozdiel až dvoch tried. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV súhlasí so snahou, aby sa v budúcnosti (ak budú k dispozícii jednoznačné a štatisticky významné údaje) zaviedli parametre vzťahujúce sa na najazdené kilometre a oder. Zároveň upozorňuje na to, že v uplynulom storočí sa (okrem praktických testov) nenašli vhodné skúšobné metódy, ktoré by boli adekvátne vyššie uvedeným skutočnostiam. Takéto testovacie parametre by totiž museli odrážať a zachytávať dlhodobé a rozmanité používanie. Modelovanie všetkých parametrov v laboratórnych podmienkach, ktoré by bolo účinné a z finančného hľadiska rozumné, si nevyhnutne vyžaduje zrýchlenú skúšku preťaženia, ktorá určite nebude reprezentatívna, pokiaľ ide o rôznorodosť reálnych požiadaviek a následne odlišné prirodzené vlastnosti. Výsledkom takýchto skúšok vykonaných za odlišných podmienok bude rozdielna klasifikácia a kategorizácia produktov, pokiaľ ide o hodnoty týkajúce sa najazdených kilometrov a oderu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Možno teda konštatovať, že by mohlo dôjsť k nebezpečnému a závažnému narušeniu dôveryhodnosti označovania, ak by spotrebiteľ počas používania v praxi zistil, že výkony sú v rozpore s údajmi uvedenými na štítku. Ostatné parametre nie sú až také problematické, keďže modelujú a vykazujú správanie ad hoc a momentálne správanie. Uvádzať tieto dva parametre na štítku je mimoriadne riskantné, a preto sa zatiaľ neodporúča. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Viaceré nepriaznivé vplyvy na životné prostredie poukazujú na význam znižovania opotrebovania: na jednej strane ide o plastové častice objavujúce sa vo vode, aj keď podiel gumy je v nich relatívne nízky, a na strane druhej je to (aj keď nie významná) prítomnosť benzopyrénu v ovzduší, pravdepodobne v dôsledku energetického zhodnocovania, ktorý je však vo veľkej miere zodpovedný za vznik smogu a za niektoré druhy poškodenia dýchacích ciest. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | EHSV vo všeobecnosti súhlasí s názorom, že protektorovaním pneumatík triedy C3 možno v celosvetovom meradle dosiahnuť väčšiu úsporu surovín a energie. Treba však upozorniť na to, že na protektorované pneumatiky sa môžu uplatniť len tri parametre, ktoré sa v súčasnosti uvádzajú na štítku, a to tiež len v obmedzenej miere. Pokiaľ ide o údaje týkajúce sa životnosti a opotrebovania, rozdelenie zodpovednosti za kvalitu medzi výrobcom kostry pneumatiky a subjektom vykonávajúcim protektorovanie je vymedzené ešte nejasnejšie. Preto sa ich označovanie pre tieto parametre neodporúča. Vzhľadom na zanedbateľný podiel protektorovaných pneumatík triedy C1 a C2 na trhu by z hospodárskeho ani ekologického hľadiska nebolo rozumné zahrnúť ich do nariadenia o označovaní pneumatík. Malo by sa však zvážiť, aby výrobcovia mohli dobrovoľne označovať svoje protektorované pneumatiky triedy C1 a C2 s cieľom reagovať na dopyt kupujúcich, ktorí požadujú iba minimálne označenie. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | EHSV upozorňuje na to, že zaradením protektorovaných pneumatík do databázy produktov sa v porovnaní s novo vyrobenými pneumatikami exponenciálne zvýši počet položiek v tejto databáze. V dôsledku kombinácie subjektov vykonávajúcich protektorovanie a výrobcov kostier pneumatík, počtu protektorovaní a rôznych techník protektorovania budú vznikať nové čísla položiek. Veľké množstvo testov na výrobkoch predstavuje pre výrobcov, ktorí sú väčšinou malými a strednými podnikmi, nadmernú finančnú zaťaž, a v dôsledku nadmerne veľkej rozmanitosti produktov stráca prehľad aj spotrebiteľ. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | EHSV sa domnieva, že čas potrebný na prípravu zavedenia nariadenia, je príliš krátky, a bolo by vhodné ho predĺžiť. V prípade produktov, na ktoré sa vzťahuje regulácia, je oveľa jednoduchšie a realizovateľnejšie, aby sa namiesto dátumu uvedenia na trh zohľadňoval dátum ich výroby. Označenie dátumu výroby na pneumatike je trvalé, čím sa znižuje riziko jej viacnásobnej registrácie v databáze. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Samotné nariadenie však naďalej neumožňuje spotrebiteľom porovnávať vlastnosti pneumatík s ich cenou v spojitosti so spotrebou paliva. Hoci v mnohých prípadoch sú informácie dostupné v mieste predaja alebo v návode na použitie vozidiel, väčšina spotrebiteľov naďalej nemá v tejto oblasti dostatočné poznatky a komplexné informácie. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Keďže výkonnosť pneumatík navzájom súvisí a zároveň si môže aj protirečiť, informácie sa vzťahujú na najoptimálnejšiu voľbu medzi týmito parametrami. Napriek tomu sa však väčšina spotrebiteľov nedokáže úplne vedome rozhodnúť, pretože nie je oboznámená so spojitosťami týkajúcimi sa daných parametrov. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | EHSV navrhuje, aby profesijné organizácie na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni, občianske a policajné orgány zodpovedné za bezpečnosť cestnej premávky a dopravy a organizácie poskytujúce odborný výcvik vodičov v cestnej doprave zaviedli do svojich programov a skúšok v oblasti vzdelávania, komunikácie a ďalšieho vzdelávania poznatky o pneumatikách, oboznamovanie s nimi a poznatky týkajúce sa všetkých ich technických parametrov a znakov, ktoré sa majú uplatňovať v rámci budúceho nariadenia. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | Pokiaľ ide o výrobcu, bolo by zároveň dôležité, aby jeho partneri a obchodní partneri, ktorí sú často predajcami pneumatík, poskytovali zákazníkom adekvátne informácie o predávanom vozidle alebo o predávaných pneumatikách a aby podľa možnosti prostredníctvom poradenstva ponúkli alternatívne možnosti voľby. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | EHSV sa domnieva, že EÚ by mala umožniť, aby členské štáty pripravili informačné kampane a kampane na zvyšovanie povedomia nielen v spojitosti s nariadením, ale aj pokiaľ ide o iné otázky týkajúce sa pneumatík, napríklad ich sezónne používanie, všeobecné používanie atď. |
| --- | --- |

4.6.4.

4.7.   Pripomienky, ktoré by sa mali v budúcnosti zohľadniť

| 4.7.1. | Únia by v dlhodobejšom horizonte mala zvážiť zavedenie poradenských informácií týkajúcich sa recyklovateľnosti pneumatík na konci životnosti, ktoré by sa neuvádzali na štítku, ale v technickej dokumentácii a v technických propagačných materiáloch. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | V nadväznosti na ukončenie budúceho obdobia skúmania nariadenia by bolo vhodné opätovne zvážiť, či je potrebné uplatňovať dodatočné rozlišovanie týkajúce sa pneumatík pre jazdu na snehu (v rámci testov, v technickej dokumentácii a technických propagačných materiáloch a na štítku). |
| --- | --- |

4.7.2.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ L 342, 22.12.2009, s. 46.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 200, 31.7.2009, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

4

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/286 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/286

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové ťažké úžitkové vozidlá

[COM(2018) 284 final — 2018/0143 (COD)]

a Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica Rady 96/53/ES, pokiaľ ide o lehotu na vykonávanie osobitných pravidiel týkajúcich sa maximálnej dĺžky v prípade kabín, ktoré majú lepšie aerodynamické vlastnosti, energetickú účinnosť a sú bezpečnejšie

[COM(2018) 275 final — 2018/0130 (COD)]

(2019/C 62/45)

| Spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Spravodajca:

Stefan BACK

| Konzultácia | Európsky parlament, 11. 6. 2018 a 5. 7. 2018
  Rada, 8. 6. 2016 a 5. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 91 ods. 1, článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 216/2/3 |

Konzultácia

Európsky parlament, 11. 6. 2018 a 5. 7. 2018

Rada, 8. 6. 2016 a 5. 7. 2018

Právny základ

článok 91 ods. 1, článok 192 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

216/2/3

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV víta návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica Rady 96/53/ES (ďalej len „návrh rozhodnutia“), a poznamenáva, že to znamená iba skoršie vykonanie už schválených podstatných zmien smernice 96/51/ES. EHSV zdôrazňuje, že pri prijímaní vykonávacích predpisov je potrebné zohľadniť pracovné prostredie vodičov a dôrazne žiada Komisiu, aby v tejto súvislosti konzultovala príslušné zainteresované subjekty. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV tiež víta návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové ťažké úžitkové vozidlá (1) (ďalej len „návrh nariadenia“), ako vyvážený prístup k riešeniu potreby znížiť emisie CO2 z ťažkých úžitkových vozidiel a ako príspevok k plneniu záväzkov prijatých podľa Parížskej dohody a zohľadnenie osobitných ustanovení, ktoré prijala Európska rada v októbri 2014 v súvislosti s odvetvím dopravy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV takisto víta cieľ návrhu nariadenia týkajúci sa podpory inovácií a konkurencieschopnosti automobilového priemyslu EÚ v oblasti ťažkých úžitkových vozidiel s nízkymi emisiami vzhľadom na konkurenciu v tomto sektore z Číny, Japonska a Spojených štátov amerických. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV však vyjadruje poľutovanie nad komplexnosťou návrhu, ktorá ho robí ťažko prístupným. Vyjadruje aj poľutovanie nad tým, že pojmy „vozidlá s nulovými emisiami“ a „vozidlá s nízkymi emisiami“ použité v návrhu nariadenia nezodpovedajú všeobecnej terminológii a všeobecným kritériám, keďže v iných návrhoch balíka mobility sa používajú odlišné označenia. Použitím všeobecnej terminológie a podľa možnosti všeobecných kritérií by bolo znenie jasnejšie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výber technologicky neutrálneho prístupu je podľa názoru EHSV nevyhnutný vzhľadom na dynamický vývoj alternatívnych zdrojov energie, ako aj vzhľadom na potrebu vyhnúť sa národným riešeniam, ktoré by vytvorili prekážku bezproblémového fungovania vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Zníženie priemerných špecifických emisií CO2 o 15 % v rokoch 2020 – 2025 je náročné, ale stále je to v súlade s úrovňou zníženia, ktorú Európska rada prijala v októbri 2014 ako realizovateľnú požiadavku na odvetvie dopravy. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV tiež víta flexibilitu, ktorú ponúka navrhovaný systém dlhov/kreditov. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zdôrazňuje dôležitosť predvídateľnosti v súvislosti s automobilovým odvetvím a odvetvím dopravy s ohľadom na čas a investície potrebné na vývoj nových výrobkov a potrebu predvídateľnosti právneho rámca pri investovaní do nových zariadení. EHSV by z tohto dôvodu uvítal presnejšie ciele znižovania emisií CO2 po roku 2030. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že inovácie často znamenajú zmenené pracovné podmienky a potrebu odbornej prípravy na prispôsobenie novým požiadavkám. To si vyžaduje úsilie, aby transformácia mohla prebehnúť sociálne udržateľným spôsobom a aby sa uľahčil dialóg medzi sociálnymi partnermi. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV tiež zdôrazňuje, že je dôležité testovať skutočné parametre emisií CO2 v reálnych jazdných podmienkach, pričom treba mať na pamäti napríklad dodatočné účinky digitalizácie a efektívnejších techník jazdy na výšku emisií CO2, čo prinesie zvýšenú efektívnosť, lepšie využívanie kapacity a zníženie nákladov na prepravovanú jednotku. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV preto zastáva názor, že návrh nariadenia by tiež prispel k zvýšeniu konkurencieschopnosti európskeho odvetvia dopravy. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV konštatuje, že je problém s jednoznačnosťou, pokiaľ ide o postavenie profesionálnych vozidiel, ako sa podrobnejšie uvádza v bode 5.1 stanoviska. EHSV sa domnieva, že by sa mal lepšie vysvetliť zmysel osobitného postavenia profesionálnych vozidiel, podľa možnosti doplnením odôvodnenia 17. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Príjmy zo sankcií, ktoré sa majú uhradiť v prípade nedodržania cieľov stanovených v návrhu nariadenia, by mali byť podľa názoru EHSV vyčlenené na financovanie rozvoja inovačných a udržateľných dopravných riešení na zníženie emisií CO2 ťažkých úžitkových vozidiel. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV nakoniec pripomína, že pojem „poplatok za nadmerné emisie“ použitý v článku 8 na označenie toho, čo je v skutočnosti sankciou, sa nezdá byť vhodný a mal by sa zmeniť napríklad na pojem „pokuta za nadmerné emisie“. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Súvislosti

| 2.1. | Podľa Parížskej dohody sa EÚ zaviazala znížiť emisie skleníkových plynov, aby sa predišlo negatívnym účinkom zmeny klímy. Záväzok EÚ bol prijatý na základe záverov Európskej rady z októbra 2014. Tá sa zaviazala znížiť emisie o najmenej 40 % do roku 2030, aj keď s menej ambicióznym cieľom – znížiť ich o 30 % – v odvetviach, na ktoré sa nevzťahuje obchodovanie s emisnými kvótami, najmä v doprave (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V európskej stratégii pre nízkoemisnú mobilitu (3) (stratégia nízkoemisnej mobility) sa stanovuje cieľ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2050 aspoň o 60 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a stanovuje sa cieľ, aby vozidlá s nízkymi emisiami predstavovali do roku 2030 významný podiel na trhu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Jedným z hlavných cieľov iniciatívy „Európa v pohybe“ (balík opatrení v oblasti mobility) je splniť ciele stratégie nízkoemisnej mobility a aktualizovanej stratégie pre priemyselnú politiku EÚ (4). Balík opatrení v oblasti mobility bol predložený v troch vlnách: 31. mája 2017, 8. novembra 2017 a 17. mája 2018. V zastrešujúcich oznámeniach priložených k trom častiam balíka bola zdôraznená dôležitosť plnenia tejto stratégie a v tomto smere bolo predložených viacero návrhov vrátane návrhu nariadenia o monitorovaní a nahlasovaní emisií CO2 a spotreby paliva nových ťažkých úžitkových vozidiel (5), návrhu nariadenia, ktorým sa stanovujú emisné normy pre nové osobné automobily a nové ľahké úžitkové vozidlá ako súčasť integrovaného prístupu Únie na zníženie emisií CO2 z ľahkých vozidiel a ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 715/2007 (6). Treba zdôrazniť, že cieľom týchto opatrení nie je len ochrana životného prostredia, ale aj otázka zachovania konkurencieschopnosti vo vzťahu ku krajinám ako je Čína, Japonsko a Spojené štáty, kde už platia environmentálne normy pre ťažké úžitkové vozidlá. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dva návrhy, ktoré sú predmetom tohto stanoviska, sú súčasťou tretej časti balíka a týkajú sa emisných noriem pre nové ťažké nákladné vozidlá a skrátenia času potrebného na prenesenie osobitných pravidiel, ktoré sa týkajú rozmerov kabín zabezpečujúcich lepšie aerodynamické vlastnosti, do právnych predpisov členských štátov. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Návrhy

3.1.   Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení smernica Rady 96/53/ES, pokiaľ ide o lehotu na vykonávanie osobitných pravidiel týkajúcich sa maximálnej dĺžky v prípade kabín, ktoré majú lepšie aerodynamické vlastnosti, energetickú účinnosť a sú bezpečnejšie (7)
  („návrh rozhodnutia“)

| 3.1.1. | Uvedené osobitné pravidlá majú za cieľ umožniť používanie kabín so zlepšenou aerodynamikou, čo by zlepšilo energetickú účinnosť a znížilo emisie skleníkových plynov. Súčasné znenie smernice 96/53/ES obsahuje trojročné moratórium na zavedenie aerodynamických kabín po skončení lehoty na transpozíciu. Toto obdobie sa teraz navrhuje skrátiť na štyri mesiace od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia, aby bolo možné používať aerodynamické kabíny bez zbytočného odkladu. Implementácia si vyžaduje úpravu pravidiel typového schvaľovania. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Návrhom rozhodnutia sa nemenia vecné ustanovenia smernice 96/53/ES. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové ťažké úžitkové vozidlá (8)
  („návrh nariadenia“)

| 3.2.1. | V návrhu nariadenia sa stanovujú cieľové hodnoty znižovania emisií CO2 z ťažkých úžitkových vozidiel, na ktoré sa vzťahuje návrh nariadenia, takto: o 15 % v rokoch 2025 až 2029 a najmenej o 30 % v období po 1. januári 2030. Cieľ na obdobie po roku 2030 podlieha preskúmaniu, ktoré sa má vykonať v roku 2022. Referenčné emisie sú založené na údajoch z roku 2019 získaných z monitorovania stanoveného v návrhu nariadenia o monitorovaní a nahlasovaní emisií CO2 a spotreby paliva nových ťažkých úžitkových vozidiel (emisie v referenčnom roku) (9). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Návrh nariadenia sa vzťahuje na nákladné vozidlá s celkovou hmotnosťou nad 16 ton, traktory a tiež – pokiaľ ide o stimuly podľa osobitných ustanovení, ktoré sa vzťahujú na vozidlá s nulovými alebo nízkymi emisiami – autokary, autobusy a nákladné vozidlá, na ktoré sa inak návrh nariadenia nevzťahuje. Na profesionálne vozidlá a ťažké úžitkové vozidlá, ktoré nie sú určené na prepravu tovaru, sa cieľové hodnoty znižovania emisií CO2 podľa návrhu nariadenia v zásade nevzťahujú. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Od roku 2020 sa priemerné špecifické emisie každého výrobcu za každý predchádzajúci kalendárny rok počnúc rokom 2019 vypočítajú podľa vykonávacích predpisov a na základe informácií získaných podľa navrhovaného nariadenia o monitorovaní (pozri bod 3.2.1) a koeficientu nulových a nízkych emisií, ktorý sa má stanoviť. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | V prípade vozidiel s nulovými a nízkymi emisiami stanoví Komisia počnúc rokom 2019 pre každého výrobcu koeficient nulových a nízkych emisií platný od roku 2020. Každé vozidlo s nulovými alebo nízkymi emisiami sa počíta ako dve vozidlá. Koeficient nulových a nízkych emisií zníži priemerné špecifické emisie o maximálne 3 % alebo o 1,5 % v prípade autobusov, autokarov a nákladných automobilov, na ktoré sa nariadenie bežne nevzťahuje. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Od roku 2026 Komisia vymedzí cieľové hodnoty špecifických emisií výrobcu pre nasledujúci rok prostredníctvom vykonávacích aktov na základe údajov za predchádzajúci rok. Budú založené na cieľoch stanovených v nariadení, na emisiách v referenčnom roku (2019), na podieloch vozidiel výrobcu v každej kategórii a na ročne najazdených kilometroch a užitočnom zaťažení každej kategórie. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Možno získať kredity aj dlhy. Vypočítajú sa na základe rozdielu medzi trajektóriou znižovania, ktorá sa stanoví pre každého výrobcu na základe emisií v referenčnom roku a cieľov do roku 2025 a 2030, a priemernými špecifickými emisiami výrobcu. Kladný rozdiel predstavuje kredit. Záporný rozdiel medzi priemernými špecifickými emisiami a cieľovou hodnotou špecifických emisií výrobcu predstavuje emisný dlh. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Emisné kredity možno získavať v období od roku 2019 do roku 2029, ale kredity získané za roky 2019 – 2024 sa môžu použiť len v súvislosti s cieľovou hodnotou špecifických emisií na rok 2025. Dlhy za roky 2025 až 2029 nesmú presiahnuť 5 % cieľovej hodnoty špecifických emisií výrobcu na rok 2025 vynásobenej počtom ťažkých úžitkových vozidiel výrobcu v danom roku („strop emisných dlhov“). Dlhy a kredity sa môžu prenášať počas rokov 2025 – 2028, ale v roku 2029 musia byť úplne zúčtované. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Nadmerné emisie za rok alebo za roky 2025 – 2029 budú mať za následok to, že Komisia uloží poplatok za nadmerné emisie vypočítaný na základe 6 800 EUR/gCO2/tkm. Poplatky za nadmerné emisie sa považujú za príjem do všeobecného rozpočtu Únie. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Návrh nariadenia obsahuje aj ustanovenia o monitorovaní zhody vozidiel a uverejňovaní údajov a výsledkov výrobcu. |
| --- | --- |

3.2.9.

4.   Všeobecné pripomienky

4.1.   Návrh rozhodnutia

| 4.1.1. | EHSV podporuje iniciatívu umožňujúcu skoršie vykonanie ustanovení o používaní konštrukcie kabín, ktorá by mala zlepšiť energetickú účinnosť, a tým znížiť emisie, ako aj zlepšiť konkurencieschopnosť automobilového priemyslu EÚ. EHSV zdôrazňuje, že s návrhom nie sú spojené žiadne vecné zmeny smernice 96/53/ES, ale upravuje sa len harmonogram jej vykonania. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EHSV pripomína, že pred zavedením aerodynamických kabín, ktoré presahujú súčasné obmedzenia hmotnosti, resp. rozmerov vozidla budú potrebné nové predpisy. Ako sa to vyžaduje v článku 9 smernice (EÚ) 2015/719, tieto nové predpisy sa budú týkať štyroch oblastí:






  — | aerodynamické vlastnosti; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

—

aerodynamické vlastnosti;

| — | bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky, napr. ich zviditeľnenie, zmenšenie zón mŕtveho uhla atď.; |
| --- | --- |

—

bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky, napr. ich zviditeľnenie, zmenšenie zón mŕtveho uhla atď.;

| — | obmedzenie poškodenia alebo zranenia vodičov a iných účastníkov cestnej premávky v prípade zrážky; |
| --- | --- |

—

obmedzenie poškodenia alebo zranenia vodičov a iných účastníkov cestnej premávky v prípade zrážky;

| — | bezpečnosť a pohodlie vodičov, napr. vnútorné rozmery kabíny. |
| --- | --- |

—

bezpečnosť a pohodlie vodičov, napr. vnútorné rozmery kabíny.

| 4.1.3. | EHSV dôrazne žiada Komisiu, aby pred dokončením prípravy týchto návrhov vykonala konzultácie s príslušnými zainteresovanými subjektmi, napr. odborovými zväzmi zastupujúcimi vodičov, prevádzkovateľmi cestnej nákladnej dopravy atď. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | EHSV predpokladá, že zmenené pravidlá typového schvaľovania zabezpečia vodičom také pracovné prostredie, ktoré bude zodpovedať aspoň súčasným normám. |
| --- | --- |

4.1.4.

4.2.   Návrh nariadenia

| 4.2.1. | EHSV víta návrh Komisie, o ktorom sa zdá, že sa ním dosahuje rovnováha medzi cieľmi zníženia emisií skleníkových plynov vo vzťahu k mobilite, podporou inovácií v automobilovom priemysle EÚ a zlepšením jeho konkurencieschopnosti. Nadväzuje na návrh o monitorovaní a nahlasovaní emisií CO2 ťažkých úžitkových vozidiel, ktorý je uvedený v bode 2.3, a EHSV ho víta. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EHSV berie na vedomie, že návrh nariadenia je veľmi komplexným právnym predpisom. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že zrejme nebolo možné pripraviť jasnejšie a prístupnejšie znenie. V tejto súvislosti EHSV vyjadruje poľutovanie aj nad tým, že v troch návrhoch týkajúcich sa emisií CO2 z vozidiel, teda návrhoch, ktoré sú súčasťou balíka mobility, sa tak veľmi odlišujú pojmy použité na označenie vozidiel s nízkymi emisiami, resp. vozidiel s nulovými emisiami. Napríklad v článku 4 a tabuľke 2 prílohy návrhu so zmenami smernice 2009/33/ES o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy (10) sa nízke, resp. nulové emisie vymedzujú inak, než v článku 3 návrhu na prepracovanie nariadenia (ES) č. 715/2007 o normách CO2 pre osobné a dodávkové automobily (11). Tretia terminológia je použitá v posudzovanom návrhu nariadenia. Je poľutovaniahodné, že nebola použitá zosúladená všeobecná terminológia. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Rovnako ako environmentálne ciele návrhu EHSV víta najmä aspekt konkurencieschopnosti, pričom si uvedomuje, že napríklad v Číne, Japonsku a Spojených štátoch už platia normy emisií CO2 a sú zavedené systémy monitorovania ťažkých úžitkových vozidiel. Preto je dôležité podporovať automobilový priemysel EÚ, aby spĺňal podobné normy, a mohol tak efektívne súťažiť na týchto a iných trhoch. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | EHSV oceňuje technologicky neutrálny prístup návrhu nariadenia, pretože by sa ním mali vytvoriť podmienky na široký prístup k vývoju hnacích sústav s nulovými alebo nízkymi emisiami vrátane ďalšieho vývoja spaľovacieho motora. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EHSV upozorňuje na dôležitosť vývoja alternatívnych hnacích sústav pre ťažké úžitkové vozidlá, a to aj vzhľadom na komerčné súvislosti, v ktorých sa tieto vozidlá všeobecne používajú. EHSV v tejto súvislosti upozorňuje aj na široké spektrum súčasne dostupných riešení a dynamický vývoj v tejto oblasti, čo znamená, že sa situácia neustále mení. EHSV preto zdôrazňuje, že je dôležité, najmä pokiaľ ide o ťažké úžitkové vozidlá, zabrániť rozdielnym národným riešeniam, ktoré by bránili fungovaniu vnútorného trhu tým, že by obmedzovali cezhraničnú mobilitu. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | EHSV berie na vedomie cieľ znížiť v rokoch 2020 – 2025 emisie CO2 o 15 % a zastáva názor, že tento cieľ sa musí považovať za náročný vzhľadom na to, že predstavuje nový druh povinnosti pre ťažké úžitkové vozidlá, ktoré sú tiež typom vozidiel, pri ktorých sú také požiadavky, ako sa stanovujú v návrhu nariadenia, nové. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Napriek tomu je EHSV spokojný s tým, že určený cieľ je výrazne nižší ako všeobecný cieľ zníženia emisií CO2 stanovený pre EÚ. Je to tiež v súlade so stanoviskom Európskej rady, ktoré bolo prijaté v októbri 2014 v súvislosti s požiadavkami, ktoré možno odôvodnene klásť na odvetvie dopravy. V tejto súvislosti EHSV ďalej víta navrhovaný systém dlhov/kreditov umožňujúci flexibilitu, ktorá môže byť potrebná aspoň na určitý čas. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Predvídateľnosť je pre automobilový priemysel aj pre odvetvie dopravy dôležitá. V prípade automobilového priemyslu treba vedieť, čo očakávať pri vývoji nových modelov a nových technických riešení, pričom v oboch prípadoch ide o dlhodobé projekty. V prípade odvetvia dopravy treba robiť dobre informované rozhodnutia napríklad pri investovaní do nového vozidla. Z tohto dôvodu je dôležité stanoviť presnejšie ciele znižovania emisií CO2 po roku 2030. |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Inovácia by mohla viesť aj k zmenám pracovných podmienok v automobilovom priemysle a k potrebe nových kompetencií. Toto by mohlo vyplynúť aj zo zmeneného pracovného prostredia a nových technológií, ktoré môžu priniesť nové nároky napríklad na vodičov. Tento sociálny aspekt technologického vývoja sa musí dostatočne zohľadniť, aby sa zabezpečili primerané pracovné podmienky a odborná príprava na získanie nových zručností. Rovnako je potrebný dialóg medzi sociálnymi partnermi, aby sa zabezpečila udržateľná transformácia. |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Návrh nariadenia sa zaoberá iba technickými vlastnosťami vozidla. EHSV preto okrem zlepšení vlastností vozidiel z hľadiska emisií CO2 upozorňuje aj na digitalizáciu dopravy vrátane vývoja automatických vozidiel a jazdných zvyklostí, ktoré takisto znížia emisnú stopu ťažkých úžitkových vozidiel. Podobne aj potenciálna zvýšená efektívnosť, ktorú prináša digitalizácia – napríklad vďaka lepšiemu plánovaniu cesty a zoskupovaniu nákladov vďaka digitálnym platformám – by mohla mať významný vplyv na skutočné emisné výsledky. |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Zvýšenou efektívnosťou a lepším využívaním kapacít sa takisto znížia náklady na prepravovanú jednotku, a tým sa zlepší konkurencieschopnosť odvetvia dopravy. |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Preto je dôležité, aby sa simulačné údaje z nástroja VECTO používané na monitorovanie a kontrolu noriem dopĺňali údajmi z reálneho života. EHSV preto víta vyhlásenie Komisie v súvislosti s prijatím legislatívneho uznesenia Európskeho parlamentu o nariadení o monitorovaní emisií CO2 ťažkých úžitkových vozidiel, že má v úmysle doplniť súčasné metódy získavania údajov o kontroly na ceste, ktoré budú zahŕňať prevádzkové vlastnosti ťažkých úžitkových vozidiel (12). |
| --- | --- |

4.2.12.

5.   Konkrétne pripomienky k návrhu nariadenia

| 5.1. | Podľa dôvodovej správy sa na profesionálne vozidlá vzťahujú výnimky z emisných noriem CO2. Osobitné výnimky sú uvedené v článku 1 druhom pododseku (výpočet referenčných emisií CO2) a v článku 4 (priemerné špecifické emisie výrobcu). Na druhej strane nie sú uvedené v článku 2 (rozsah pôsobnosti), ani v článku 6 (cieľové hodnoty špecifických emisií výrobcu). Preto postavenie týchto vozidiel v návrhu nariadenia nie je úplne jasné. Zdá sa však, že na profesionálne vozidlá sa vzťahujú ciele znižovania emisií CO2 stanovené v článku 1 písm. a) a b) a tieto vozidlá sa zohľadňujú pri stanovovaní cieľových hodnôt špecifických emisií výrobcu a na účely stanovenia emisných dlhov podľa článku 7. EHSV sa domnieva, že by sa mal lepšie vysvetliť zmysel osobitného postavenia profesionálnych vozidiel, podľa možnosti doplnením odôvodnenia 17. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Termín „poplatok za nadmerné emisie“ v článku 8 návrhu nariadenia predstavuje skôr niečo, čo sa dostáva, než istý druh pokuty, o ktorú v skutočnosti ide. V záujme zrozumiteľnosti by bolo vhodné zvážiť zmenu pojmu, napríklad na pojem „pokuta za nadmerné emisie“, ktorý viac zodpovedá skutočnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | V článku 8 návrhu nariadenia sa uvádza, že sumy poplatkov za nadmerné emisie sa považujú za príjem do všeobecného rozpočtu Únie. EHSV zastáva názor, že tieto sumy by sa mali vyčleniť na rozvoj udržateľných riešení buď v automobilovom odvetví, alebo v odvetví dopravy. |
| --- | --- |

5.3.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 284 final – 2018/0143 (COD).

1

(2)  Závery Európskej rady, 24. október 2014.

2

(3)  COM(2016) 501 final.

3

(4)  COM(2017) 479 final.

4

(5)  COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD).

5

(6)  COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD).

6

(7)  COM(2018) 275 final – 2018/0130 (COD).

7

(8)  COM(2018) 284 final – 2018/0143 (COD).

8

(9)  COM(2017) 279 final – 2017/0111 (COD).

9

(10)  COM(2017) 653 final – 2017/0291 (COD).

10

(11)  COM(2017) 676 final – 2017/0293 (COD).

11

(12)  Európsky parlament, P8_TA-PROV(2018)0246.

12

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/292 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/292

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovuje program Digitálna Európa na obdobie 2021 — 2027

[COM(2018) 434 final — 2018/0227 (COD)]

(2019/C 62/46)

| Spravodajca: | Norbert KLUGE |
| --- | --- |
| Pomocný spravodajca: | Ulrich SAMM |

Spravodajca:

Norbert KLUGE

Pomocný spravodajca:

Ulrich SAMM

| Konzultácia | Európsky parlament, 14. 6. 2018
  Rada, 25. 6. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 172, článok 173 ods. 3 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Dátum rozhodnutia predsedníctva | 19. 6. 2018 |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Prijaté v sekcii | 4. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 212/0/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 14. 6. 2018

Rada, 25. 6. 2018

Právny základ

článok 172, článok 173 ods. 3 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Dátum rozhodnutia predsedníctva

19. 6. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v sekcii

4. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

212/0/2

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) víta skutočnosť, že Európska komisia zriadila program Digitálna Európa. Vyzdvihuje sa tým zámer urobiť z Európy popredného aktéra v oblasti digitalizácie a posilniť jej hospodársku silu v celosvetovej hospodárskej súťaži. Cieľom programu Digitálna Európa je umožniť vybudovanie jednotného digitálneho vnútorného trhu a dosiahnuť pozitívne vnímanie digitálnej transformácie zo strany všetkých občanov Európy. Tento program má potenciál dosiahnuť skutočný úspech, ale len vtedy, keď sa správne nastavia doteraz neznáme detaily programu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | K hnacím silám spoločenského a hospodárskeho vývoja patria výskumní pracovníci. Zručnosti a schopnosti sú základným predpokladom vysokej úrovne výskumu a praktického vykonávania programu. Patria teda k hlavným faktorom úspechu programu. EHSV konštatuje, že v programe sa prikladá podpore výskumu a vývoja veľký význam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Na to, aby výsledky výskumu a vývoja slúžili všetkým občanom Európskej únie (EÚ) a bolo možné ich šíriť, by EHSV chcel zintenzívniť dialóg medzi výskumom, sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti. Zložité témy musia byť prezentované tak, aby ich pochopili a rozumeli im aj neodborníci. EHSV ďalej navrhuje spojiť program so zásadami financovania výskumu prostredníctvom programu Horizont 2020 (Európsky horizont), ktoré sú okrem iného založené na dodržiavaní Európskej charty pre výskumných pracovníkov a na zásadách zodpovedného výskumu a zodpovedných inovácií, ako aj koncepcii otvorenej vedy. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV vníma pozitívne skutočnosť, že podpora digitálnych zručností sa stala jedným z ústredných bodov programu. Digitálne zručnosti a schopnosti sú základným predpokladom pre splnenie ostatných štyroch špecifických cieľov. Je poľutovaniahodné, že rozpočet pre tento špecifický cieľ je menší ako rozpočet pre ostatné ciele. EHSV preto podporuje návrh Európskeho parlamentu zvýšiť rozpočet zo 700 miliónov EUR (7,6 % celkového rozpočtu) na 830 miliónov EUR (9 % celkového rozpočtu). Zároveň však zdôrazňuje, že za oblasť vzdelávania sú zodpovedné predovšetkým členské štáty s vlastnými národnými rozpočtami. EHSV konštatuje, že rozpočty na digitálnu kvalifikáciu sú v jednotlivých členských štátoch EÚ veľmi rozdielne. Vyzýva preto Komisiu, aby členským štátom pripomenula ich vlastnú veľkú zodpovednosť v tejto oblasti, aby mohli mať všetci ľudia rovnaký úžitok z digitalizácie. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV považuje za potrebné vzdelávať a získavať talenty s veľkou kvalifikáciou na zlepšenie atraktívnosti Európy ako pracoviska pre túto skupinu v celosvetovej konkurencii. EHSV tiež zdôrazňuje, že program by nemal byť zameraný len na osobitnú snahu o získanie kvalifikovaných a digitálne vyspelých zručností a kapacít. Podniky, zamestnanci a spotrebitelia by mali byť všeobecne podporovaní pri zavádzaní a používaní základných, ako aj pokročilých digitálnych techník. Táto podpora je rozhodujúca pre kvantitu a kvalitu pracovných miest a konkurencieschopnosť Európy. EHSV konštatuje, že v súčasnosti ešte stále veľa podnikov, zamestnancov a občanov nemá základné technické vybavenie a zručnosti. EHSV v tejto súvislosti poukazuje na závery zasadnutia Európskej rady z 19. októbra 2017, podľa ktorých „je potrebné investovať do digitálnych zručností všetkých Európanov, aby mali viac príležitostí a schopností“ (1). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Program Digitálna Európa bude v tejto oblasti úspešný len v prípade, ak ju bude zastrešovať a bude zohľadňovať ostatné podporné programy EÚ s podobnými cieľmi. Do financovania potrebných opatrení sa musia zahrnúť prostriedky napríklad z Európskeho sociálneho fondu plus (ESF+). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ESHV by uvítal, aby boli do realizácie centier digitálnych inovácií štandardne zapojení sociálni partneri a občianska spoločnosť a aby sa im umožnil prístup k centrám digitálnych inovácií. Ako neštátne organizácie môžu lepšie zviditeľniť pôsobenie inovačných centier a zlepšiť ich uznávanie.
  EHSV by chcel od začiatku zabrániť možnému vzniku sociálnej nerovnováhy pri vykonávaní programu. Keďže digitalizácia sa týka všetkých oblastí života a ľudí, je veľmi dôležité, aby z nej mohli mať úžitok všetci občania EÚ. EHSV preto kladie dôraz na to, aby sa program skoncipoval tak, aby výhody a príležitosti, ktoré digitálna Európa ponúka, mohla využívať celá európska spoločnosť. Digitalizácia v Európe musí byť inkluzívna. Ľudia nesmú byť vylúčení na základe faktorov ako pohlavie, spoločenské postavenie, nízke vzdelanie, kvalifikácie, digitálne zručnosti, pôvod, vek či zdravotné postihnutia. Vznikajúce „digitálne výnosy“ musia byť pomocou vhodných politických opatrení spravodlivo rozdelené. Nesmie z nich profitovať len zopár záujmových skupín. v opatreniach na vykonanie programu sa musí zohľadniť zásada platná v EÚ, že jednotlivec je a zostáva vlastníkom svojich údajov. |
| --- | --- |

1.7.

EHSV by chcel od začiatku zabrániť možnému vzniku sociálnej nerovnováhy pri vykonávaní programu. Keďže digitalizácia sa týka všetkých oblastí života a ľudí, je veľmi dôležité, aby z nej mohli mať úžitok všetci občania EÚ. EHSV preto kladie dôraz na to, aby sa program skoncipoval tak, aby výhody a príležitosti, ktoré digitálna Európa ponúka, mohla využívať celá európska spoločnosť. Digitalizácia v Európe musí byť inkluzívna. Ľudia nesmú byť vylúčení na základe faktorov ako pohlavie, spoločenské postavenie, nízke vzdelanie, kvalifikácie, digitálne zručnosti, pôvod, vek či zdravotné postihnutia. Vznikajúce „digitálne výnosy“ musia byť pomocou vhodných politických opatrení spravodlivo rozdelené. Nesmie z nich profitovať len zopár záujmových skupín. v opatreniach na vykonanie programu sa musí zohľadniť zásada platná v EÚ, že jednotlivec je a zostáva vlastníkom svojich údajov.

| 1.8. | EHSV chce program viac prepojiť so spoločenskou situáciou. Musí sa zohľadniť vplyv na pracovný trh a tiež rôzne dôsledky digitalizácie pre regióny. Za významné kritérium úspechu programu preto výbor považuje skutočnosť, že digitalizácia vedie k hospodárskej účasti a tvorbe pracovných miest, a to vo všetkých európskych regiónoch. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV si želá, aby bola EÚ vo svete vnímaná ako aktér, ktorý sprostredkúva poznatky a dokáže držať krok s Čínou a USA v medzinárodnej súťaži. k tomu patrí aj skutočnosť, že podniky a zamestnanci musia dôverovať technológiám. Program Digitálna Európa môže vytvoriť pridanú hodnotu najmä v oblastiach, kde jednotlivé štáty samostatne veľa nedokážu. Platí to predovšetkým pre oblasť počítačovej kriminality so spoločným vývojom postupov a stratégií proti kybernetickým útokom z územia mimo Európy. k tomu patrí napríklad budovanie nezávislého európskeho odvetvia výroby mikročipov. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV odporúča, aby sa všetky činnosti v rámci programu riadili etickými zásadami. v tejto súvislosti EHSV pripomína svoju požiadavku presadiť zásadu „človek vo velení“(human in command), najmä pokiaľ ide o vývoj a používanie umelej inteligencie v pracovnom svete. Vzhľadom na tieto etické zásady sú nutné ďalšie legislatívne opatrenia (napr. v otázkach ručenia, ochrany osobných údajov, ochrany zamestnancov, ochrany spotrebiteľa). Ďalšia digitalizácia našej spoločnosti bude napokon úspešná len vtedy, keď sa popri právnych predpisoch bude stimulovať aj kultúrny vývoj, ktorý zvýši povedomie o prínose a rizikách digitálneho rozvoja. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Kontext – program Digitálna Európa

| 2.1. | Európska komisia prijala 2. mája 2018 návrh týkajúci sa budúceho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2021 – 2027. v súvislosti s týmto finančným rámcom predložila Európska komisia 6. júna 2018 nariadenie o programe Digitálna Európa na obdobie 2021 – 2027. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Programom Digitálna Európa chce Európska komisia poskytnúť stratégii digitálneho jednotného trhu spoľahlivý finančný rámec a vyriešiť nedostatok investícií. Na tento účel vyčlenila celkový rozpočet v objeme 9,2 miliardy EUR. Všeobecným cieľom programu je podporiť digitálnu transformáciu priemyslu. Mali by sa zväčšiť výhody, ktoré prináša digitálna transformácia, pričom by z toho mali mať úžitok všetci európski občania, verejné správy a podniky v EÚ. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Program Digitálna Európa má päť špecifických cieľov: 1. vysokovýkonná výpočtová technika; 2. umelá inteligencia; 3. kybernetická bezpečnosť a dôvera; 4. pokročilé digitálne zručnosti a 5. zabezpečenie širokého využitia digitálnych technológií v celom hospodárstve a spoločnosti. Ďalej sa zameriava na digitalizáciu priemyslu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V rámci prvého špecifického cieľa – vysokovýkonná výpočtová technika – sa majú pomocou superpočítačov vytvoriť kapacity na čo najlepšie spracovanie čoraz väčších množstiev údajov. Finančnými prostriedkami v objeme 2,7 miliardy EUR posilní program kapacity EÚ v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky a spracovania údajov a zabezpečí ich rozsiahle využívanie pri riešení problémov týkajúcich sa zmeny klímy, zlepšovaní zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prostriedky vo výške 2,5 miliardy EUR plánované na špecifický cieľ týkajúci sa umelej inteligencie chce Európska komisia využiť na vybudovanie a zvýšenie kapacít EÚ v tejto oblasti. k tomu patrí umožnenie budovania veľkých dátových súborov a algoritmov, bezpečný prístup k nim a ich uchovávanie Ďalej sa majú posilniť existujúce zariadenia na testovanie a skúšanie umelej inteligencie v členských štátoch a podporiť spolupráca medzi zariadeniami. Technologický pokrok by mali využívať podniky a verejné inštitúcie. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Na špecifický cieľ týkajúci sa kybernetickej bezpečnosti a dôvery sa majú vyčleniť 2 miliardy EUR, ktoré majú zaistiť, aby Únia mala k dispozícii technologické a priemyselné kapacity na zabezpečenie svojho hospodárstva, spoločnosti a demokracie. Investície slúžia okrem iného na to, aby sa v spolupráci s členským štátmi získalo moderné vybavenie a nástroje pre kybernetickú bezpečnosť, zaručilo zavádzanie najnovších riešení kybernetickej bezpečnosti vo všetkých oblastiach hospodárstva, optimálne využívali existujúce európske znalosti a posilnili kapacity v tejto oblasti v členských štátoch a v súkromnom sektore. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Na to, aby investície do digitálnych technológií priniesli úžitok, je potrebná kvalifikovaná spoločnosť a pracovná sila. Európska komisia chce so 700 miliónmi EUR určenými na štvrtý špecifický cieľ podporiť pokročilé digitálne zručnosti, najmä v oblasti vysokovýkonnej výpočtovej techniky, umelej inteligencie, technológií distribuovaných databáz transakcií (napr. blockchain) a kybernetickej bezpečnosti. Je potrebné vypracovať a zaviesť do praxe koncepcie pre dlhodobú odbornú prípravu a kurzy pre študentov, odborníkov a zamestnancov IT. Ďalej sa má podporovať krátkodobá odborná príprava a kurzy, ako aj vzdelávanie na pracovisku. Zručnosti sa majú sprostredkúvať najmä v centrách digitálnych inovácií. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Verejná správa a poskytovanie služieb v oblastiach verejného záujmu sa majú podporovať v rámci piateho špecifického cieľa s rozpočtom 1,3 miliardy EUR, ktorý má napríklad zaistiť, aby sa vo verejnom sektore a v oblastiach, ako sú zdravie a starostlivosť, vzdelávanie, doprava a sektor kultúry a tvorivej činnosti, mohli zavádzať a používať moderné digitálne technológie. Okrem toho by verejné správy a priemysel mali pri zavádzaní digitálnych technológií podporovať najmä malé a stredné podniky. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | Digitalizácia a transformácia v pracovnom a súkromnom živote, ktoré so sebou prináša technologický pokrok, sú prítomné všade. v skutočnosti tým je zasiahnutá takmer každá oblasť života. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV víta, že Európska komisia zriadila program Digitálna Európa, pretože tým dokazuje, aký význam prikladá tejto téme. Takýmto stanovením priorít možno dosiahnuť jasnú pridanú hodnotu EÚ podporovaním moderných špičkových technológií, ktoré prispievajú k zvládnutiu najväčších spoločenských výziev súčasnosti a môžu pozitívne ovplyvniť zamestnanosť, konkurencieschopnosť a všeobecné životné podmienky všetkých občanov. Potvrdzuje to skutočnosť, že Európska komisia v oznámení o viacročnom finančnom pláne predložila plán zdvojnásobiť investície do digitálnych technológií (2). EHSV vyzdvihuje aj potrebu sociálnych investícií v súvislosti s digitálnou transformáciou, aby z nej mala úžitok celá spoločnosť. Zdôrazňuje sa, že človek musí mať vždy kontrolu nad strojom (human in command), a to najmä v oblasti umelej inteligencie. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vyjadruje potešenie nad tým, že Európska komisia pomocou programu Digitálna Európa podporuje zavádzanie a optimálne využívanie digitálnych kapacít. EHSV súhlasí s Európskou komisiou, že digitálne zručnosti sú základom inovácií v oblastiach všeobecného záujmu a v hospodárstve. Na digitálnu transformáciu v EÚ sú nevyhnutné špičkové digitálne technológie a príslušné zručnosti. EHSV považuje plánovaný rozpočet za značne vysoký, ale nie za porovnateľný s rozpočtami konkurentov – USA a Číny. Výbor je presvedčený, že s týmto rozpočtom možno dosiahnuť stanovené ciele, pripomína však, že na to, aby sa Európa udržala na svetovej úrovni, je potrebné tiež výrazne zvýšiť investície v členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Podľa EHSV je dôležité urobiť všetko preto, aby sa na technologickom rozvoji mohla zúčastňovať celá európska spoločnosť. Program Digitálna Európa by mal mať za cieľ spravodlivé rozdelenie digitálnych výnosov, ktoré sa v nadchádzajúcich rokoch a desaťročiach dosiahnu v rôznych oblastiach, napr. vlastníctvo údajov, medzi všetkých Európanov. Keďže digitalizácia sa týka všetkých oblastí života a ľudí, je obzvlášť dôležité, aby z nej mali úžitok všetci. Plnohodnotné hospodárske a sociálne prínosy digitalizácie sa dosiahnu iba vtedy, ak Európa dokáže zaistiť vysokokapacitné siete v mestských a vo vidieckych oblastiach a na všetkých úrovniach spoločnosti. Potrebné sú verejné investície, pretože samotný trh nepokryje všetky odľahlé oblasti a nezaručí minimálny prístup k digitálnym službám pre zraniteľné skupiny spoločnosti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV považuje za dôležité, aby integrovaný a koordinovaný postup v EÚ mohol vytvoriť pridanú hodnotu, ktorú jednotlivé štáty samostatne nemôžu dosiahnuť. k tomu patrí najmä vybudovanie nezávislého odvetvia výroby mikročipov prostredníctvom podporného programu pre vysokovýkonnú výpočtovú techniku (3), spoločný vývoj metód a stratégií na boj proti kybernetickým útokom zvonku (4), vytvorenie noriem pre digitálny jednotný trh, dôsledné uplatňovanie všeobecného nariadenia o ochrane údajov a ďalší vývoj najmä na používanie umelej inteligencie (5) a autonómneho jazdenia (6). Uplatňovanie európskych hodnôt (ochrana osobných údajov, ochrana súkromia, sociálna ochrana, udržateľnosť) vo vývoji umelej inteligencie sa môže jedného dňa stať konkurenčnou výhodou, a to vtedy, keď budú občania čoraz informovanejší o metódach používania údajov tretími stranami (USA) a o potenciáli sledovania systémami umelej inteligencie (Čína). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV považuje za pozitívne, že sa v programe Digitálna Európa na viacerých miestach vyzdvihuje digitalizácia priemyslu. Je nepochybné, že digitálna transformácia sa môže podariť len vtedy, ak z nej budú mať úžitok všetky podniky a ich zamestnanci. Preto je žiaduce začleniť tento aspekt ešte dôslednejšie do programu, aby bolo možné rozpoznať pokrok, napríklad aj prostredníctvom ukazovateľov digitalizácie podnikov rôznych veľkostí. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | V záujme posilnenia technických a digitálnych kapacít pôjde veľká časť rozpočtu na výskumné projekty a inovačné programy. EHSV zdôrazňuje potrebu úzkeho prepojenia podpory so zásadami financovania výskumu prostredníctvom programu Horizont 2020 (Európsky horizont), ktoré sú založené na dodržiavaní Európskej charty pre výskumných pracovníkov (7), ako aj na zásadách zodpovedného výskumu a inovácií (8) a koncepcii otvorenej vedy (9). Len prepojením s týmito zásadami sa zabezpečí, aby pokrok slúžil ľudstvu. Výsledky výskumu musia byť zrozumiteľné aj neodborníkom, musia sa šíriť a tiež zužitkovať. Stručne povedané, výskum by mal byť prínosom pre spoločnosť. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V záujme zaručenia významu výskumu pre celú európsku spoločnosť by sa mali viesť pravidelné dialógy. v rámci týchto dialógov by si výskumní pracovníci mohli vymieňať informácie medzi sebou, a so širšou spoločnosťou a vzájomne sa motivovať. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V tejto súvislosti je pozitívne, že jedným z cieľov programu je umožniť účasť verejných správ a podnikov na vývoji. EHSV podporuje výmenu medzi rôznymi aktérmi a povzbudzuje Európsku komisiu, aby túto výmenu realizovala vo všetkých regiónoch, sektoroch a podnikoch rôznych veľkostí. Využívanie pokročilých technológií v podnikoch a najmä malých a stredných podnikoch možno uľahčiť prostredníctvom partnerstiev a dobrých podmienok v priemysle. Okrem toho si EHSV želá dodržiavanie zásady partnerstva a zapojenie sociálnych partnerov, ako aj organizácií občianskej spoločnosti do realizácie programu Digitálna Európa. Sociálny dialóg medzi sociálnymi partnermi prispeje k vykonávaniu programu Digitálna Európa z hľadiska zamestnancov. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV považuje za potrebné vzdelávať a získavať talenty s veľkou kvalifikáciou na zlepšenie atraktívnosti Európy ako pracoviska pre túto skupinu v celosvetovej konkurencii. EHSV však tiež zdôrazňuje, že program Digitálna Európa sa nemôže zameriavať len na vysokokvalifikovaných zamestnancov a zamestnancov s pokročilými digitálnymi zručnosťami. Práve preto, že cieľom programu Digitálna Európa je umožniť digitálny jednotný trh a pozitívne nastaviť digitálnu transformáciu, platí, že z tohto silného podporného programu by mali mať možnosť profitovať občania a všetci pracovníci v EÚ. Ak sa to nepodarí, hrozí riziko, že v Európe sa ďalej prehĺbia sociálne rozdiely. Ako EHSV uviedol v iných stanoviskách, na dosiahnutie digitálneho jednotného trhu je prvoradé odstrániť kvalifikačnú medzeru, a to aj v oblasti digitálnych zručností (10). Európska komisia vo svojom programe v súvislosti so sprostredkovaním základných digitálnych vedomostí odkazuje na podporné programy ESF+ a Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR). Keďže štruktúry týchto programov neumožňujú celoplošnú podporu v Európe, mal by sa program Digitálna Európa vzťahovať aj na rôzne úrovne kvalifikácie. Ak by prostriedky v tomto programe nepostačovali na zaistenie výhod digitalizácie pre všetkých ľudí, musia sa tieto požiadavky posunúť ostatným programom, ako je napr. ESF+. Program Digitálna Európa by mal túto oblasť zastrešovať a mal by monitorovať ostatné programy, aby bolo možné dosiahnuť stanovené ciele. v opačnom prípade by z rôznych podporných programov EÚ mohla nakoniec ťažiť len menšina. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | V tejto súvislosti EHSV vyzdvihuje cieľ dosiahnuť inkluzívnu spoločnosť, v ktorej sa bude podporovať rodová rovnosť všetkých ľudí. Občania nesmú byť v rámci digitálnej transformácie znevýhodňovaní na základe faktorov ako pohlavie, spoločenské postavenie, vzdelanie, kvalifikácia, digitálne zručnosti, pôvod, vek či zdravotné postihnutie. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV podporuje cieľ Európskej komisie umožniť ľahší prístup podnikov a najmä malých a stredných podnikov k digitálnym kapacitám a technológiám. Zameraním programu na pokročilé technológie sa však prehliada skutočnosť, že mnohí zamestnanci a podniky momentálne potrebujú najprv podporu pri zaistení základného vybavenia potrebného pre digitalizáciu. EHSV zdôrazňuje, že rozsiahla podpora podnikov pri zavádzaní základných a aj pokročilých digitálnych technológií je rozhodujúca pre konkurencieschopnosť a pracovné miesta v Európe. EHSV vyzýva na nadväzovanie sociálneho dialógu medzi sociálnymi partnermi aj v oblasti investícií z prostriedkov tohto programu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV víta špecifický cieľ kybernetická bezpečnosť a dôvera. Kybernetická bezpečnosť má význam pre vývoj i fungovanie našich demokracií. Pre úspech programu je kľúčová dôvera podnikov a zamestnancov v kybernetickú bezpečnosť. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Program by mal byť čo najviac naviazaný na spoločenskú situáciu. Mal by sa zohľadniť vplyv na pracovný trh a aj rôzne dôsledky digitalizácie na jednotlivé regióny. EHSV preto považuje za dôležité, aby sa pri realizácii programu rozvíjali príležitosti pre hospodársku účasť a pracovné miesta, ktoré vznikajú na základe digitalizácie. Okrem toho je mimoriadne dôležité podporovať tieto príležitosti v európskych regiónoch. Na tento účel je vhodná plánovaná spolupráca s Európskym fondom regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohéznym fondom. Mala by sa uskutočňovať pravidelná výmena medzi programom Digitálna Európa, ERFF a Kohéznym fondom. Navyše by si inovačné centrá, ktoré sa zriadia priamo v regiónoch, mali stanoviť za cieľ regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Na plnení štvrtého špecifického cieľa (pokročilé digitálne zručnosti) a digitalizácii priemyslu by sa mali podieľať najmä inovačné centrá, ktoré budú slúžiť ako miesta umožňujúce prístup k najnovším digitálnym kapacitám. EHSV víta siahodlhú premyslenosť vykonávania programu. EHSV podporuje cieľ vybudovať aspoň jedno centrum digitálnych inovácií v každom členskom štáte a členským štátom v okrajových oblastiach EÚ ponúknuť možnosť zriadenia ďalších miest. Podporuje spoluprácu medzi inovačnými centrami, avšak kriticky vníma veľké administratívne náklady, ktoré sú spojené s vybudovaním takýchto inovačných centier. v tejto otázke by mohli byť nápomocné cezhraničné konzorciá. Do budovania centier digitálnych inovácií by mali byť zapojení sociálni partneri ako aj občianska spoločnosť. Vďaka ich zapojeniu by sa činnosť centier mohla prispôsobiť potrebám miestnych podnikov a zamestnancov a ďalších používateľov technológií a prístup k ich využívaniu by získala veľká časť obyvateľstva. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Špecifický cieľ týkajúci sa podporovania pokročilých digitálnych zručností má kľúčový význam pre splnenie zvyšných štyroch cieľov. Je preto poľutovaniahodné, že rozpočet na tento špecifický cieľ je menší ako rozpočet ostatných oblastí. EHSV podporuje návrh Európskeho parlamentu zvýšiť rozpočet zo 700 miliónov EUR (7,6 % celkového rozpočtu) na 830 miliónov EUR (9 % celkového rozpočtu) (11). EHSV však zároveň zdôrazňuje, že za oblasť vzdelávania sú zodpovedné predovšetkým členské štáty s vlastnými národnými rozpočtami. EHSV zároveň vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o schopnosť Komisie využiť všetky potrebné prostriedky na to, aby si členské štáty uvedomili naliehavosť digitálneho vzdelávania všetkých skupín obyvateľstva už od základnej školy. Rozpočty na túto úlohu sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líšia. Na zaručenie toho, aby nikto nebol vylúčený z programov ďalšieho vzdelávania z dôvodu nízkych vnútroštátnych rozpočtov, by EÚ mala dôkladne sledovať napĺňanie týchto cieľov a zverejňovať príslušné závery. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV podobne ako Európsky parlament (12) konštatuje, že všetky kroky vykonané v rámci programu by sa mali riadiť etickými zásadami. Najmä pre aktivity v oblasti umelej inteligencie platí, že sa musia dodržiavať zásady platné v súčasnosti, ako aj zásady, ktoré sa ešte len vypracujú v budúcnosti (13). v tejto súvislosti EHSV pripomína svoju požiadavku presadzovať zásadu „človek vo velení“(human in command), ktorá má byť hlavným usmernením pre budúci vývoj. Vzhľadom na tieto etické zásady sú nutné ďalšie legislatívne opatrenia (napr. v oblasti otázok ručenia, ochrany osobných údajov, ochrany spotrebiteľa). Ďalšia digitalizácia našej spoločnosti bude napokon úspešná len vtedy, keď sa popri právnych predpisoch bude stimulovať aj kultúrny vývoj, ktorý zvýši povedomie o prínose a rizikách digitálneho rozvoja. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV si želá, aby sa v rámci špecifického cieľa venovaného oblasti umelej inteligencie dostala – okrem posilnenia kapacít a ich sprístupnenia – do popredia aj otázka právnej zodpovednosti pri používaní umelej inteligencie a automatizovaných systémov. Pozitívne treba vnímať skutočnosť, že databázy sa majú bezplatne sprístupniť aj malým a stredným podnikom. Okrem toho je potrebné pripraviť podniky na túto prácu a musí tiež existovať jasné právne usmernenie o tom, kto je zodpovedný pri úrazoch a podobných udalostiach. Ochrana zamestnancov a občanov je rovnako významná ako tvorba hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  EUCO 14/17 – Zasadnutie Európskej rady (19. októbra 2017) – závery.

1

(2)  COM(2018) 98 final.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 89.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 227, 28.6.2018, s. 86.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 288, 31.8.2017, s. 1, INT/851 – Umelá inteligencia pre Európu (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 51) a TEN/664 – Iniciatíva na riešenie výziev spojených s online platformami, ktoré sa týkajú šírenia dezinformácií (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 183).

5

(6)  TEN/673 – Prepojená a automatizovaná mobilita (pozri stranu 274 tohto úradného vestníka) a INT/846 – Dôvera, súkromie a bezpečnosť spotrebiteľov a podnikov v oblasti internetu vecí (Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 8).

6

(7)  https://euraxess.ec.europa.eu/jobs/charter.

7

(8)  https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/science-and-society.

8

(9)  https://ec.europa.eu/research/openscience/.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 65.

10

(11)  Návrh stanoviska – 2018/0227 (COD).

11

(12)  Návrh správy – 2018/0227 (COD).

12

(13)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/high-level-expert-group-artificial-intelligence.

13

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/298 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/298

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 391/2009 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie

[COM(2018) 567 final — 2018/0298 (COD)]

(2019/C 62/47)

| Hlavný spravodajca: | Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Séamus BOLAND

| Konzultácia | Európsky parlament, 10. 9. 2018
  Rada Európskej únie, 10. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 100 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Rozhodnutie predsedníctva | 18. 9. 2018 |
| Dátum schválenia v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 122/0/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 10. 9. 2018

Rada Európskej únie, 10. 9. 2018

Právny základ

článok 100 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Rozhodnutie predsedníctva

18. 9. 2018

Dátum schválenia v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

122/0/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV súhlasí s návrhom Komisie zmeniť nariadenie (ES) č. 391/2009 o inšpekciách a osvedčovaní lodí, čo je nevyhnutné vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV je presvedčený, že navrhnuté zmeny vytvoria priestor na príležitosti a odporúča, aby Komisia užšie spolupracovala so všetkými príslušnými európskymi a národnými inštitúciami a uznanými organizáciami, s ktorými členské štáty podpísali dohody o udelení oprávnenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV víta skutočnosť, že návrh vnáša právnu istotu do odvetvia, od ktorého je veľmi závislá bezproblémová doprava tovaru v podmienkach preukázane zodpovedajúcich najprísnejším bezpečnostným normám. Preto odporúča, aby sa návrh čo najrýchlejšie schválil. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV víta zámer Komisie podať po primeranom období jeho uplatňovania správu o jeho účinkoch a odporúča, aby sa prijali dostatočné opatrenia, najmä tam, kde rozsah zmeny nariadenia nepredvída vzniknuté následky. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1. | Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska sa v referende o členstve v EÚ 23. júna 2016 rozhodlo pre vystúpenie z EÚ. Toto rozhodnutie zahŕňa aj polostrov Gibraltár. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Spojené kráľovstvo predložilo 29. marca 2017 oznámenie o svojom zámere vystúpiť z Únie. Znamená to, že od 30. marca 2019 („deň vystúpenia“) sa na Spojené kráľovstvo prestanú uplatňovať všetky primárne a sekundárne právne predpisy Únie. Spojené kráľovstvo sa potom stane treťou krajinou. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Je zrejmé, že v závislosti od obsahu dohody o vystúpení z EÚ, o ktorej sa v súčasnosti rokuje, sa právne predpisy EÚ o námornej doprave už nebudú uplatňovať na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (vrátane Gibraltáru). Podľa práva EÚ je uznávanie organizácií vykonávajúcich inšpekcie a prehliadky lodí plávajúcich pod vlajkou jedného z členských štátov ďalej možné iba na základe dohody o návrhu. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | V článku 8 ods. 1 nariadenia (ES) č. 391/2009 (ďalej len „nariadenie“) sa vyžaduje, aby Komisia každé dva roky posudzovala „uznané organizácie“ zodpovedné za inšpekcie a prehliadky lodí, a to spolu s členským štátom, ktorý žiada uznanie takejto organizácie. Odo dňa vystúpenia z EÚ sa už Spojené kráľovstvo nebude môcť zúčastňovať na posúdeniach vykonávaných podľa článku 8 ods. 1 nariadenia v prípade tých organizácií, vo vzťahu ku ktorým pôsobí ako „sponzorský“ členský štát. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Keďže sa očakáva, že organizácie sponzorované Spojeným kráľovstvom stratia uznanie Európskou úniou, je logické predpokladať, že to bude mať negatívny vplyv na konkurencieschopnosť a príťažlivosť vlajok 27 členských štátov EÚ, ktoré udelili týmto uznaným organizáciám oprávnenie, aby v ich mene konali na účely zákonne stanovených inšpekcií a prehliadok lodí a vydávania osvedčení lodiam. Mnohé z dotknutých organizácií majú dohody o udelení oprávnenia so zostávajúcimi 27 členskými štátmi, ktoré by sa vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ stali neplatnými. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Preto je cieľom návrhu Komisie zvýšiť právnu istotu, zabezpečiť kontinuitu činností dotknutých vlastníkov lodí a zachovať konkurencieschopnosť vlajok členských štátov EÚ 27. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Keď Spojené kráľovstvo vystúpi z EÚ, prestane sa zúčastňovať všetkých činností podľa článku 8 ods. 1 nariadenia. Avšak organizácie, pre ktoré bude platiť schválený návrh, budú môcť pokračovať vo svojej činnosti. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 3.1. | Cieľom návrhu Komisie je obnoviť právnu istotu regulácie námorných záležitostí, ktorá sa naruší v dôsledku vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Odstránením potreby sponzorujúceho štátu návrh v skutočnosti umožní organizáciám spolupracovať popri Komisii s tými členskými štátmi, ktoré s nimi majú dohodu o udelení oprávnenia na to, aby mohli pokračovať v osvedčovaní a kontrolách lodí. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Návrhom by sa zabezpečilo uznávanie tých organizácií, ktoré predtým konali na základe oprávnenia Spojeného kráľovstva v jeho úlohe sponzorujúceho členského štátu v mene Komisie. Účelom by bolo zabezpečiť kontinuitu existujúcich dohôd medzi týmito organizáciami a zostávajúcimi 27 členskými štátmi EÚ. Patrí sem aj dokončenie kontrol a inšpekcií lodí, čiže nepretržité zaručenie bezpečnosti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Dosiahlo by sa to navrhovanou zmenou článku 8 ods. 1 nariadenia. Zmenila by sa požiadavka, podľa ktorej sa na regulárnom posudzovaní v mene Komisie môže zúčastňovať iba sponzorujúci členský štát. V skutočnosti by to znamenalo, že posúdenia by mohli vykonávať uznané organizácie pracujúce v mene Komisie. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Návrh je pripravený tak, aby sa zabezpečila kontinuita činností a konkurencieschopnosť vlajok 27 členských štátov, ktoré budú pracovať s dotknutými organizáciami. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Rozsah pôsobnosti nariadenia je obmedzený na vyriešenie „negatívnych dôsledkov“, ktoré nastanú vystúpením Spojeného kráľovstva z EÚ. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Pripomienky EHSV

| 4.1. | EHSV konštatuje, že predpisy upravujúce námorné činnosti, najmä námornú dopravu, sa vyvinuli takým spôsobom, ktorým je zabezpečené, že všetok obchod a podnikanie je v celej EÚ vrátane Spojeného kráľovstva zharmonizované. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV súhlasí s hlavnou myšlienkou návrhu, že treba chrániť vlajky EÚ a zabezpečiť, aby po brexite nevznikla právna neistota. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV konštatuje, že v súčasnosti v tejto oblasti pôsobia tri subjekty: Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Americký úrad lodnej dopravy (ABS) a Lloyds. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV konštatuje, že bez tohto návrhu by členské štáty v súvislosti s flotilou pod svojou vlajkou neboli schopné pokračovať v práci s uznanými organizáciami. Namiesto toho by svoje lode museli dať pod vlajku krajiny mimo EÚ. Takýto postup by mal vážne následky, pokiaľ ide o platné zmluvy s organizáciami a zabezpečenie kontinuity odvetvia. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EHSV je presvedčený, že lodná doprava má ústrednú úlohu v svetovom obchode a obehu tovaru. Rovnako dôležité je, aby regulačné systémy zabezpečovali všetkým dotknutým subjektom čo najväčšiu bezpečnosť. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV poukazuje na to, že ak sa návrh neprijme, mohlo by dôjsť k prerušeniu celosvetovej dopravy tovaru a vážnemu ohrozeniu hospodárstva EÚ. Preto má zásadný význam, aby sa ihneď prijal. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV berie na vedomie vyhlásenie Komisie, že o následkoch, ktoré v súčasnosti nemožno určiť, bude po určitom období uplatňovania podaná správa. |
| --- | --- |

4.7.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/301 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/301

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie

[COM(2018) 568 final — 2018/0299(COD)]

(2019/C 62/48)

| Hlavný spravodajca: | Stefan BACK |
| --- | --- |

Hlavný spravodajca:

Stefan BACK

| Konzultácia | Európsky parlament, 10. 9. 2018
  Rada, 11. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 172 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| Rozhodnutie predsedníctva | 18. 9. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 118/1/0 |

Konzultácia

Európsky parlament, 10. 9. 2018

Rada, 11. 9. 2018

Právny základ

článok 172 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Rozhodnutie predsedníctva

18. 9. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

118/1/0

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSH víta návrh ako opatrenie pripravenosti, ktoré zodpovedá potrebe zabezpečiť ucelenú sieť TEN-T a prispôsobiť koridor základnej siete Severné more-Stredomorie scenáru, v ktorom Spojené kráľovstvo nie je súčasťou TEN-T. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV odporúča, aby Komisia vzala na vedomie situáciu Írska po vystúpení Spojeného kráľovstva a dôsledne zvážila možné následné negatívne účinky na hospodárstvo EÚ/Írska. V tomto kontexte sa odporúča, aby sa pri navrhovaní úprav podnikli mimoriadne opatrenia. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zastáva názor, že na zachovanie súdržnosti koridoru základnej siete Severné more-Stredomorie a na zabezpečenie dopravných operácií medzi Írskom a kontinentálnou EÚ bez hraničných kontrol je nevyhnutné jedno alebo viac priamych prepojení medzi kontinentálnou EÚ a Írskou republikou. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV sa domnieva, že keď Spojené kráľovstvo nebude súčasťou TEN-T a keď sa z dôvodu hraničných kontrol pravdepodobne spomalí doprava v Spojenom kráľovstve, trasy dopravných tokov do Írska a z neho sa pravdepodobne zmenia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV konštatuje, že konfigurácia koridoru, ktorú v súčasnosti Komisia navrhuje, bola počas konzultačného postupu, ktorý predchádzal predloženiu návrhu, spochybnená, a to z rôznych dôvodov vrátane vhodnosti výberu prístavov a potreby prehodnotiť zosúladenie základnej siete Atlantického koridoru. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV pripomína, že cieľom TEN-T je zabezpečiť súdržnosť, účinnosť a udržateľnosť v doprave; základná sieť je strategicky najdôležitejším prvkom na tento účel. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV preto spochybňuje konfiguráciu navrhovanej novej línie koridoru, pretože nemusí zodpovedať budúcim dopravným tokom, a preto môže byť nedostatočná pre cieľ koridorov základnej siete TEN-T, ktorým je uľahčiť najdôležitejšie diaľkové dopravné toky. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV tiež poznamenáva, že niektoré z prístavov, ktoré by mohli vzniknúť za nových okolností, nie sú hlavnými prístavmi, a preto nespĺňajú základné kritérium na to, aby sa stali súčasťou koridoru základnej siete, a že s preskúmaním nariadenia o usmerneniach o TEN-T sa do roku 2023 nepočíta. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV zastáva názor, že pravdepodobne ešte nie je možné predvídať s istotou, ako by sa zmenili dopravné toky v situácii, v ktorej by sa návrh uplatňoval. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV preto súhlasí s tým, že konfigurácia návrhu je primeraným spôsobom dočasne vyriešiť situáciu, kým sa neobjavia zmeny v dopravných tokoch. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Napriek tomu EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebola vykonaná žiadna analýza vplyvu s cieľom skontrolovať vhodnosť navrhovanej konfigurácie, napr. pre tovar podliehajúci skaze, a zvážiť čo najefektívnejšiu a najudržateľnejšiu konfiguráciu trasy, ktorá má nahradiť pozemný most Spojeného kráľovstva ako prepojenie TEN-T do a z Írska. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV preto odporúča, aby sa k návrhu pridala osobitná doložka o preskúmaní, v ktorej sa stanoví, že Komisia by mala preskúmať prijaté nariadenie do dvoch rokov od začiatku jeho uplatňovania. Toto preskúmanie by malo byť založené na posúdení zmien skutočných dopravných tokov medzi Írskou republikou a kontinentálnou EÚ a slúžiť ako základ vhodných návrhov na zosúladenie príslušných koridorov základnej siete TEN-T. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Pred takýmto preskúmaním EHSV nevidí žiaden dôvod na zásadnú zmenu obsahu návrhu, keďže situácia žiadneho zo súčasných hlavných prístavov v Lamanšskom prielive, ktoré sú v súčasnosti súčasťou koridoru Severné more-Stredomorie alebo Atlantického koridoru, sa v dôsledku úpravy nezmení. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EHSV sa pýta, prečo sa v návrhu nenavrhuje zrušenie existujúcich prepojení so Spojeným kráľovstvom a cezeň. Ak sa právne predpisy EÚ o TEN-T nevzťahujú na Spojené kráľovstvo, neexistuje právny základ na implementáciu týchto prepojení. Bolo by preto vhodné odstrániť ich. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Návrh

| 2.1. | V rámci plánovaných opatrení na prípravu na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie (brexit) predložila Európska komisia návrh nariadenia, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 vzhľadom na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Únie (ďalej len „návrh“). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Po oznámení z 29. marca 2017 o zámere vystúpiť z EÚ sa vystúpenie Spojeného kráľovstva stanovuje na 30. marca 2019 podľa článku 50 ZEÚ. Pokiaľ sa nerozhodne inak prostredníctvom ratifikovanej dohody o vystúpení, právne predpisy EÚ sa od 30. marca 2019 už nebudú vzťahovať na Spojené kráľovstvo a Spojené kráľovstvo sa stane nečlenským štátom, pričom nebude súčasťou TEN-T, ani koridorov základne siete TEN-T. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vo svojom oznámení „Príprava na vystúpenie Spojeného kráľovstva z Európskej únie dňa 30. marca 2019“ (COM (2018) 556) Komisia zdôraznila dôležitosť pripravenosti na akýkoľvek možný výsledok prebiehajúcich rokovaní o vystúpení vrátane toho, že sa nedospeje k dohode. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cieľom návrhu je riešiť situáciu, v ktorej prebiehajúce rokovania medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ nevedú k prechodným ustanoveniam v dohode o vystúpení. Cieľom je predovšetkým zachovať priame spojenie s Írskou republikou v rámci koridoru základnej siete Severné more-Stredomorie po strate spojenia cez Spojené kráľovstvo ako súčasti tohto koridoru. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Návrh upravuje zosúladenie koridoru pridaním prepojenia: „Baile Átha Cliath/Dublin/Corcaigh/Cork – Zeebrugge/Antverpy/Rotterdam“. Zmena sa uplatní odo dňa nasledujúceho po dni, ktorým sa nariadenie (EÚ) č. 1316/2013 prestane uplatňovať na Spojené kráľovstvo. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSH víta návrh ako opatrenie, ktoré zodpovedá potrebe zabezpečiť ucelenú sieť TEN-T a zachovať koridor základnej siete Severné more-Stredomorie vrátane možnosti, že prebiehajúce rokovania o dohode o vystúpení a prechodných ustanoveniach medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom nedospejú k dohode. Návrh je preto súčasťou príprav Komisie na najhorší scenár, kedy by Spojené kráľovstvo opustilo EÚ bez dohody. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Návrh sa po prijatí bude uplatňovať odo dňa, keď Spojené kráľovstvo vystúpi z EÚ a právne predpisy EÚ sa naň už nebudú vzťahovať, čo znamená, že Spojené kráľovstvo preto nebude pokryté TEN-T. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV poznamenáva, že na zachovanie súdržnosti koridoru základnej siete Severné more-Stredomorie a na zabezpečenie dopravných operácií medzi Írskom a kontinentálnou EÚ bez hraničných kontrol je nevyhnutné jedno alebo viac priamych prepojení medzi kontinentálnou EÚ a írskou republikou. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV dôrazne upozorňuje na závažnosť situácie, ktorej čelí hospodárstvo a blahobyt Írska, obzvlášť ak majú zmeny predvídané a nepredvídané dôsledky. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Preto je mimoriadne dôležité, aby každá nová úprava posilnila prepojenie Írska s kontinentálnou EÚ. Hoci veľká časť írskej cestnej nákladnej dopravy smerujúca do kontinentálnej Európy prechádza v súčasnosti cez Spojené kráľovstvo, mali by sa pridať námorné prepojenia medzi írskymi hlavnými prístavmi Dublin a Cork a prístavmi koridoru Severné more-Stredomorie na kontinente. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV poznamenáva, že konfigurácia koridoru v návrhu načrtáva scenár, v ktorom Spojené kráľovstvo nie je súčasťou TEN-T a z dôvodu hraničných kontrol sa doprava v Spojenom kráľovstve spomalí, a že v tejto novej situácii sa trasy dopravných tokov do a z Írska pravdepodobne zmenia. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV tiež poznamenáva, že zosúladenie koridorov, ktoré teraz navrhuje Komisia, bolo spochybnené, a to z podrobného, ako aj širokého hľadiska. Počas konzultácie, ktorá predchádzala návrhu, bol plán, ktorý sa vo všeobecnosti zhodoval s návrhom, spochybnený mnohými prístavmi na južnom pobreží Lamanšského prielivu a združením francúzskych prístavov a regionálnych orgánov, ktoré nadniesli otázku začleniť prístavy Dunkerque, Calais, Le Havre, Roscoff a Brest do navrhovaného prepojenia koridoru Severné more-Stredomorie a zmeniť zosúladenie Atlantického koridoru. Podobne rôzne záujmy Írska spochybnili efektívnosť dlhého námorného prepojenia ako náhrady za „pozemný most“ cez Spojené kráľovstvo, pretože k dispozícii sú kratšie námorné trasy, napríklad z Írska do prístavov v Bretónsku. Pretrváva názor, že kratšie námorné trasy budú vhodnejšie, napr. pre tovar podliehajúci skaze. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Cieľom TEN-T je zabezpečiť súdržnosť, účinnosť a udržateľnosť v doprave. Základná sieť je strategicky najdôležitejším prvkom na dosiahnutie týchto cieľov, zatiaľ čo koridory základnej siete sú určené na podporu najdôležitejších diaľkových dopravných tokov v základnej sieti (1). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV preto spochybňuje zosúladenie novej línie koridoru a zastáva názor, že zmena koridoru nemusí zodpovedať budúcim dopravným tokom, a preto môže byť nedostatočná pre cieľ TEN-T, ktorým je uľahčiť najdôležitejšie diaľkové dopravné toky (2). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV poznamenáva, že niektoré z prístavov, ktoré by mohli vzniknúť za nových okolností, napr. Brest a Roscoff, nie sú hlavnými prístavmi, a preto nespĺňajú základné kritérium na to, aby sa stali súčasťou koridoru základnej siete, a že s preskúmaním nariadenia o usmerneniach o TEN-T sa do roku 2023 nepočíta. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV tiež zastáva názor, že pravdepodobne ešte nie je možné predvídať s istotou, ako by sa zmenili dopravné toky v situácii, v ktorej by sa návrh uplatňoval. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV preto súhlasí s tým, že konfigurácia návrhu je primeraným spôsobom dočasne vyriešiť situáciu, kým sa neobjavia zmeny v dopravných tokoch. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Napriek tomu EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že nebola vykonaná žiadna analýza vplyvu s cieľom skontrolovať vhodnosť navrhovanej konfigurácie, napr. pre tovar podliehajúci skaze, a zvážiť čo najefektívnejšiu a najudržateľnejšiu konfiguráciu trasy, ktorá má nahradiť pozemný most Spojeného kráľovstva ako hlavného prepojenia TEN-T medzi Írskou republikou a kontinentálnou EÚ so zreteľom na to, že je ťažké predvídať zmeny v dopravných tokoch po vystúpení Spojeného kráľovstva z EÚ bez dohody o vystúpení. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV sa domnieva, že potenciálne hospodárske, sociálne a environmentálne dôsledky navrhovaného opatrenia sú dostatočne významné na to, aby odôvodňovali hodnotenie vplyvu stanovené v medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe právnych predpisov (3). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV preto odporúča, aby sa k návrhu pridala osobitná doložka o preskúmaní, v ktorej sa stanoví, že Komisia by mala preskúmať prijaté nariadenie do dvoch rokov od začiatku jeho uplatňovania. Toto preskúmanie by malo byť založené na posúdení zmien skutočných dopravných tokov medzi Írskou republikou a kontinentálnou EÚ a slúžiť ako základ vhodných návrhov na zosúladenie príslušných koridorov základnej siete TEN-T. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Pred takýmto preskúmaním EHSV nevidí žiaden dôvod zmeniť návrh aj so zreteľom na skutočnosť, že situácia žiadneho zo súčasných hlavných prístavov v Lamanšskom prielive, ktoré sú v súčasnosti súčasťou koridoru Severné more-Stredomorie, sa v dôsledku úpravy nezmení. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1. | EHSV sa pýta, prečo sa v návrhu nenavrhuje zrušenie prepojení so Spojeným kráľovstvom a cezeň. Ak sa právne predpisy EÚ o TEN-T nevzťahujú na Spojené kráľovstvo, tieto prepojenia by sa podľa predpisov EÚ nemali právne vykonávať. Bolo by preto vhodné odstrániť ich. |
| --- | --- |

4.1.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 1), článok 38

1

(2)  Nariadenie (EÚ) č. 1315/2013, článok 43 ods. 1

2

(3)  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1. Pozri aj oznámenie Komisie (COM(2016) 615 final) o lepšej právnej regulácii a oznámenie Komisie (COM(2017) 651 final) o dokončení programu lepšej právnej regulácie, oddiel 2.3.

3

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/305 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/305

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ukončujú sezónne zmeny času a zrušuje smernica 2000/84/ES

[COM(2018) 639 final — 2018/0332 (COD)]

(2019/C 62/49)

| Hlavná spravodajkyňa: | Maria NIKOLOPOULOU |
| --- | --- |

Hlavná spravodajkyňa:

Maria NIKOLOPOULOU

| Konzultácia | žiadosť Európskeho parlamentu z 13. 9. 2018
  žiadosť Rady z 19. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 114 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| | |
| Rozhodnutie predsedníctva | 18. 9. 2018 |
| | |
| Príslušná sekcia | sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť |
| | |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 109/1/6 |

Konzultácia

žiadosť Európskeho parlamentu z 13. 9. 2018

žiadosť Rady z 19. 9. 2018

Právny základ

článok 114 ods. 1 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Rozhodnutie predsedníctva

18. 9. 2018

Príslušná sekcia

sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

109/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) berie na vedomie návrh Európskej komisie na zrušenie sezónnych zmien času. Výbor upozorňuje na viacero významných nedostatkov týkajúcich sa metódy, harmonogramov a obsahu. Považuje preto za nevyhnutné vyhradiť viac času na diskusiu a analýzu. V záujme harmonizovanej a účinnej implementácie tohto návrhu je nevyhnutné dosiahnuť široký konsenzus medzi občanmi a zabezpečiť mu jednomyseľnú podporu všetkých členských štátov. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV si uvedomuje, že niektorí európski občania majú záujem na zrušení súčasného mechanizmu, ktorým sa zaviedla harmonizovaná zmena času dvakrát za rok, čoho dôkazom je nedávna verejná online konzultácia. Výbor považuje správne uskutočnenú verejnú online konzultáciu za nástroj, ktorý môže poskytnúť údaje o preferenciách verejnosti a doplniť zaužívané demokratické postupy. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že pred urýchleným uverejnením návrhu neboli dostatočne konzultované vlády členských štátov, ani organizovaná občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Výbor sa domnieva, že Komisia vo verejnej konzultácii nastolila otázku, ktorá je pre niektorých občanov EÚ dôležitá, a to najmä vzhľadom na to, že v niektorých členských štátoch sa o tejto téme diskutuje už viacero rokov, avšak v iných krajinách to tak nie je. Komisia napriek tomu nezohľadnila v dostatočnej miere skutočnosť, že veľká väčšina respondentov pochádzala z jednej krajiny a v niektorých členských štátoch bol návrh zamietnutý, pričom neexistuje jasná zhoda o skutočných prínosoch zrušenia súčasnej harmonizovanej úpravy, a ani o tom, či by bolo lepšie prijať zimný alebo letný čas. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Výbor poukazuje na to, že urýchlený postup Komisie bol kritizovaný v niektorých členských štátoch, ktorých občania sú toho názoru, že EÚ má iné priority (hospodárska kríza, nezamestnanosť, prisťahovalectvo atď.), čo môže skomplikovať spoločenskú akceptáciu iniciatívy. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Podľa nového návrhu smernice si v súlade so zásadou subsidiarity každá krajina môže slobodne zvoliť zachovanie zimného alebo letného času po celý rok a nahradiť tak súčasný harmonizovaný systém, ktorého účinnosť sa do značnej miery preukázala. EHSV sa rovnako ako Komisia domnieva, že je veľmi dôležité dosiahnuť jednomyseľnosť členských štátov, pokiaľ ide o to, ktorý čas používať, aby sa zabezpečila súčasná miera harmonizácie. V opačnom prípade by časový rozdiel medzi krajinami, ktoré sú v súčasnosti v rovnakom časovom pásme, mohol spôsobiť roztrieštenie a narušenie vnútorného trhu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Výbor konštatuje, že implementácia iniciatívy bude znamenať preprogramovanie všetkých digitálnych systémov a zariadení na svetovej úrovni, čo podnikom a verejnej správe nepochybne spôsobí hospodárske náklady a môže mať vplyv na ľudí. Prechod na nový systém času si pred jeho zavedením vyžiada dlhodobé testovanie IKT, aby sa zabezpečila jeho účinná implementácia. Urýchlený návrat k predchádzajúcemu systému nie je mysliteľný ani v prípade, že by hodnotenie vplyvu naplánované na rok 2024 prinieslo negatívne výsledky, vzhľadom na hospodárske náklady a dosah, ktorý by to malo na dôveryhodnosť európskych inštitúcií. Opäť to svedčí o potrebe vyhradiť viac času na rozšírenie štúdií, zhromažďovanie údajov, hľadanie politickej vôle a získavanie spoločenskej akceptácie občanmi skôr, ako sa vykoná zmena, ktorá je natoľko citlivá pre členské štáty, občanov a podniky. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

| 2.1. | Právne predpisy EÚ o úprave letného času boli prvýkrát zavedené v roku 1980 s cieľom zjednotiť odlišné existujúce postupy a harmonogramy letného času v členských štátoch. Tým sa v rámci jednotného trhu zabezpečil harmonizovaný prístup k posunu času. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Od roku 2001 sa úpravy letného času v EÚ riadia smernicou 2000/84/ES, ktorou sa všetkým členským štátom stanovuje povinnosť poslednú marcovú nedeľu prejsť na letný čas a poslednú októbrovú nedeľu sa vrátiť k štandardnému času („zimnému času“). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Podľa zásady subsidiarity však rozhodnutie o štandardnom čase prijíma každý členský štát samostatne pre celé svoje územie alebo jeho rôzne časti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Systém zmeny času dvakrát ročne sa však vo viacerých európskych krajinách spochybňuje, ako to vyplynulo z verejnej konzultácie, ktorú Komisia uskutočnila od 4. júla do 16. augusta 2018. Do verejnej konzultácie sa zapojilo približne 4,6 milióna respondentov, z ktorých 84 % bolo za ukončenie zmeny času dvakrát ročne a 16 % sa vyjadrilo za jej zachovanie. Spomedzi tých, ktorí sa vyjadrili za ukončenie zmeny času, 60 % uprednostňuje letný čas. Je dôležité poznamenať, že veľká väčšina účastníkov bola z jednej krajiny (Nemecko, 3,1 milióna), a že návrh bol v niektorých krajinách (Grécko a Cyprus) zamietnutý alebo z prieskumu nevzišla jasná väčšina (Malta). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Európsky parlament vo svojom uznesení z 8. februára 2018 podporil myšlienku zmeny súčasnej úpravy a vyzval Komisiu, aby predložila legislatívny návrh. Ministri dopravy sa touto problematikou zaoberali na zasadnutiach Rady v júni 2018 a decembri 2017, nedosiahli však jednomyseľnú zhodu. Ostatní príslušní ministri o tejto otázke nerokovali, ani sa o nej v minulosti nehovorilo na stretnutiach predsedov vlád. Doposiaľ sa to nekonzultovalo ani s EHSV. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cieľom návrhu je zrušiť súčasný mechanizmus, na základe ktorého sa dvakrát ročne uskutočňuje harmonizovaná zmena času, a zaviesť používanie rovnakého času počas celého roka. V súlade so zásadou subsidiarity si každý členský stanoví, o aký čas pôjde. Komisia dúfa, že všetky členské štáty bez výnimky prijmú rovnaký letný a zimný čas, aby sa zachovala existujúca harmonizácia a zabránilo sa roztriešteniu vnútorného trhu. Návrh by nadobudol účinnosť 1. apríla 2019. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komisia uznáva, že dostupný prieskum prínosov zmien v oblasti energetiky, zdravia, bezpečnosti cestnej premávky a poľnohospodárstva nepriniesol vždy jednoznačné výsledky. Preukázalo sa však, že chýbajúca harmonizácia môže mať dosah na jednotný trh, ako aj na leteckú, námornú a cestnú dopravu a ľudí, ktorí cestujú za odpočinkom alebo za prácou (1). |
| --- | --- |

2.7.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1. | EHSV považuje návrh Európskej komisie odstrániť sezónne zmeny ustanovené v smernici 2000/84/ES za zaujímavý, poukazuje však na viaceré významné nedostatky v súvislosti s metódami, harmonogramami a obsahom. Výbor považuje za nevyhnutné vyhradiť viac času na diskusiu a analýzu, aby sa dosiahol skutočne široký konsenzus medzi občanmi a jednomyseľná podpora všetkých členských štátov. Tieto faktory sú rozhodujúcim predpokladom účinnej a harmonizovanej implementácie tohto návrhu. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Výbor sa domnieva, že metóda, ktorú použila Komisia – verejná online konzultácia, ktorá sa uskutočnila v období od júla do augusta 2018 – ponúka zaujímavé údaje o očakávaniach časti európskej populácie, ale nie je to jediný dostupný nástroj na hodnotenie verejnej mienky. Vzhľadom na značný politický, hospodársky a sociálny dosah tohto návrhu bolo potrebné ešte pred jeho predložením riadne zapojiť a konzultovať organizovanú občiansku spoločnosť a väčší počet členských štátov. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Výbor konštatuje, že z verejnej konzultácie nevyplynula skutočná jednomyseľnosť členských štátov (Grécko a Cyprus návrh zamietli) a čo je najdôležitejšie, veľká väčšina respondentov pochádzala z jednej jedinej krajiny (Nemecko). Svedčí to o tom, že v niektorých krajinách je skutočný záujem o túto otázku, avšak nie je to tak v celej EÚ. Presnejšie povedané, výbor sa nazdáva, že verejná online konzultácia nemôže nahradiť demokratické postupy konzultácie na každej úrovni a v každej etape legislatívneho postupu (pred ním, počas neho a po ňom). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Výbor poukazuje na to, že urýchlený postup Komisie bol kritizovaný v niektorých členských štátoch, ktorých občania sú toho názoru, že EÚ by mala mať iné naliehavé priority (hospodárska kríza, nezamestnanosť, prisťahovalectvo atď.), čo poukazuje na možný problém spoločenskej prijateľnosti iniciatívy. Vlády niektorých členských štátov navyše zatiaľ nezaujali jasný postoj k otázke, či sa majú platné pravidlá zrušiť, ani ktorý čas si vybrať (letný alebo zimný), a nepovažujú túto problematiku za prioritu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pokiaľ ide o obsah, EHSV sa domnieva, že myšlienka začať diskusiu o tejto téme je zaujímavá, ale konštatuje, že predkladaný návrh Komisie má určité nedostatky, a preto by bolo opodstatnené predĺžiť čas na diskusiu, aby sa dosiahol široký konsenzus medzi všetkými občanmi a jednomyseľnosť medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Právo stanoviť čas patrí do právomoci členských štátov. Podľa nového návrhu smernice si v súlade so zásadou subsidiarity každá krajina môže slobodne zvoliť zachovanie zimného alebo letného času po celý rok. Ak však všetky krajiny nebudú používať jednotnú úpravu času, ktorá by zaistila rovnakú úroveň harmonizovanej implementácie ako v súčasnosti, hrozí, že náklady vyplývajúce z rôznej úpravy času v jednotlivých krajinách budú mať vážny dosah na vnútorný trh (roztrieštenosťou trhu), čo prinesie viac problémov než výhod. Komisia uznáva tento problém vo svojom posúdení vplyvu a výbor považuje za nevyhnutné dosiahnuť širší konsenzus skôr, než Komisia svoj návrh oficiálne predloží. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Komisia poukazuje na to, že iniciatíva je založená na sérii štúdií, ktoré vykonali rôzne združenia a členské štáty, ich závery však nie sú presvedčivé alebo si protirečia. Výbor odporúča vypracovať podrobnejšie hodnotenie vplyvu zahŕňajúce všetky hospodárske a sociálne odvetvia v každom členskom štáte EÚ, aby bolo možné rozhodnúť, ktorý systém je vhodnejší. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.6. | Technologické prispôsobenie systémov na celosvetovej úrovni bude nepochybne znamenať hospodárske náklady pre podniky a verejnú správu a môže mať vplyv na ľudí. Okrem toho je pred prijatím návrhu nevyhnutné dlhodobo testovať IKT, aby sa zabezpečila jeho účinná implementácia. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komisia síce zavádza mechanizmus hodnotenia vplyvu smernice (v roku 2024), ale výbor upozorňuje, že náklady na zmenu času sú dosť vysoké. Ak by hodnotenie vplyvu prinieslo negatívne závery, nie je realistické očakávať urýchlený návrat k predchádzajúcemu systému vzhľadom na hospodárske náklady a dosah, ktorý by to malo na dôveryhodnosť európskych inštitúcií. |
| --- | --- |

3.7.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  The application of summer time in Europe, štúdia z 19. septembra 2014, ktorú pre GR MOVE vypracovala spoločnosť ICF International.

1

The application of summer time in Europe

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/308 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/308

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o zdroje na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, a ktorým sa opravuje uvedené nariadenie, pokiaľ ide o zdroje na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti

[COM(2018) 498 final — 2018/0265 (COD)]

(2019/C 62/50)

| Konzultácia | Európsky parlament, 5. júla 2018
  Rada Európskej únie, 19. júla 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 177 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v pléne | 17. októbra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 214/0/2 |

Konzultácia

Európsky parlament, 5. júla 2018

Rada Európskej únie, 19. júla 2018

Právny základ

článok 177 a článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v pléne

17. októbra 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

214/0/2

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 538. plenárnom zasadnutí 17. a 18. októbra 2018 (schôdza zo 17. októbra 2018) rozhodol 214 hlasmi za, pričom 2 sa hlasovania zdržali, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/309 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/309

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (hranice a víza) a o zmene rozhodnutia Rady 2004/512/ES, nariadenia (ES) č. 767/2008, rozhodnutia Rady 2008/633/SVV, nariadenia (EÚ) 2016/399, nariadenia (EÚ) 2017/2226, nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ETIAS], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti hraničných kontrol] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA]

[COM(2018) 478 final — 2017/0351 (COD)]

a Zmenený návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o stanovení rámca pre interoperabilitu medzi informačnými systémami EÚ (policajná a justičná spolupráca, azyl a migrácia) a o zmene [nariadenia (EÚ) 2018/XX (nariadenie o Eurodac),] nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o SIS v oblasti presadzovania práva], nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o ECRIS-TCN] a nariadenia (EÚ) 2018/XX [nariadenie o eu-LISA]

[COM(2018) 480 final — 2017/0352 (COD)]

(2019/C 62/51)

| Konzultácia | Európsky parlament, 10. 9. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 16 ods. 2, článok 74, článok 77 ods. 2 písm. a), b), d) a e) Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 196/2/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 10. 9. 2018

Právny základ

článok 16 ods. 2, článok 74, článok 77 ods. 2 písm. a), b), d) a e) Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

196/2/5

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojom stanovisku SOC/573 na tému Balík opatrení na podporu interoperability, prijatom 23. mája 2018 (1), na svojom 538. plenárnom zasadnutí 17. a 18. októbra 2018 (schôdza zo 17. októbra 2018) rozhodol 196 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 5 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predmetnému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínanom dokumente.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Ú. v. EÚ C 283, 10.8.2018, s. 48.

1

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/310 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/310

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskej agentúre pre kontrolu rybárstva (kodifikované znenie)

[COM(2018) 499 final — 2018/0263(COD)]

(2019/C 62/52)

| Konzultácia | Európsky parlament, 5. júla 2018
  Rada Európskej únie, 17. júla 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie |
| Prijaté v pléne | 17. októbra 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 208/0/5 |

Konzultácia

Európsky parlament, 5. júla 2018

Rada Európskej únie, 17. júla 2018

Právny základ

článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie

Prijaté v pléne

17. októbra 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

208/0/5

Keďže výbor usúdil, že návrh je plne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 538. plenárnom zasadnutí 17. a 18. októbra 2018 (schôdza zo 17. októbra 2018) rozhodol 208 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členov sa hlasovania zdržalo, zaujať k predloženému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/311 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/311

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Návrh rozhodnutia Rady o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii vrátane vzťahov medzi Európskou úniou na jednej strane a Grónskom a Dánskym kráľovstvom na strane druhej („rozhodnutie o pridružení zámoria“)

[COM(2018) 461 final]

(2019/C 62/53)

| Konzultácia | Komisia, 12. 7. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie |
| Príslušná sekcia | sekcia pre vonkajšie vzťahy |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 207/0/6 |

Konzultácia

Komisia, 12. 7. 2018

Právny základ

článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Príslušná sekcia

sekcia pre vonkajšie vzťahy

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

207/0/6

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 538. plenárnom zasadnutí 17. a 18. októbra 2018 (schôdza zo 17. októbra 2018) rozhodol 207 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 6 členovia sa hlasovania zdržali, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

| 15.2.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 62/312 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 62/312

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Hospodárska politika eurozóny na rok 2018 (doplňujúce stanovisko)

[COM(2017) 770 final]

(2019/C 62/54)

| Spravodajca: | Javier DOZ ORRIT |
| --- | --- |

Spravodajca:

Javier DOZ ORRIT

| Rozhodnutie predsedníctva | 22. 5. 2018 |
| --- | --- |
| Právny základ | článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku |
| Príslušná sekcia | sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť |
| Prijaté v sekcii | 3. 10. 2018 |
| Prijaté v pléne | 17. 10. 2018 |
| Plenárne zasadnutie č. | 538 |
| Výsledok hlasovania
  (za/proti/zdržalo sa) | 132/1/6 |

Rozhodnutie predsedníctva

22. 5. 2018

Právny základ

článok 29 písm. a) vykonávacích predpisov rokovacieho poriadku

Príslušná sekcia

sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť

Prijaté v sekcii

3. 10. 2018

Prijaté v pléne

17. 10. 2018

Plenárne zasadnutie č.

538

Výsledok hlasovania

(za/proti/zdržalo sa)

132/1/6

1.   Závery a odporúčania

| 1.1. | EHSV súhlasí s cieľmi odporúčania Rady a časťou jej návrhov. Vyjadruje však nesúhlas s návrhom, aby boli súhrnné zámery fiškálnej politiky v eurozóne neutrálne, ani so spôsobom formulácie odporúčania týkajúceho sa odmeňovania. Výbor preto opakuje svoj postoj vyjadrený v predchádzajúcom stanovisku o návrhu na odporúčanie Komisie (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hospodársku politiku eurozóny je potrebné vypracovať v rámci projektu reformy hospodárskej a menovej únie, ktorou by sa preklenuli štrukturálne deficity a problémy s fungovaním existujúce už od jej vytvorenia a ktorá by bola zameraná na väčšiu integráciu a demokratickejšie riadenie. EHSV vyjadruje svoje obavy zo súčasného ochromenia procesu reformy, nedostatočného záväzku mnohých vlád a odmietavého postoja niektorých ďalších, ako aj z chýbajúceho dôrazného politického vedenia potrebného na prekonanie týchto okolností. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV sa domnieva, že odporúčania Rady by mali byť začlenené do rámca všeobecnej stratégie hospodárskej politiky, ktorá by vychádzala z Agendy 2030 a cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ako aj z uplatňovania Parížskej dohody o zmene klímy. Táto stratégia by mala pripraviť európsku spoločnosť na uskutočnenie spravodlivého prechodu na ekologický a digitálny hospodársky model. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV pritom vidí tieto interné dôvody v prospech mierne pozitívnych zámerov fiškálnej politiky: dokončenie expanzívnej menovej politiky ECB; skutočnosť, že EÚ čelí znepokojivému nedostatku investícií, a to najmä verejných investícií, a to na úkor svojej hospodárskej a sociálnej budúcnosti; skutočnosť, že tento nedostatok investícií ďalej prispieva k veľmi nízkemu rastu produktivity; a udržiavanie nadmerných prebytkov sáld bežných účtov zo strany dôležitých štátov eurozóny. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Niektoré štáty eurozóny s najväčšími prebytkami neinvestujú: kumulujú záporné ročné čisté miery verejného kapitálu. EHSV sa domnieva, že väčšie výdavky na investície v týchto krajinách sú nutnosťou z hľadiska hospodárskej politiky pre ne aj pre celú eurozónu a EÚ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pre EHSV je vhodná kombinácia menovej a fiškálnej politiky zameraná na posilnenie rastu eurozóny, ktorú v posledných rokoch požaduje ECB, MMF a OECD, a ktorú odôvodňujú aj predvídateľné účinky obchodného protekcionizmu a nestability vznikajúce v dôsledku celosvetových geopolitických rizík. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Na to, aby bolo možné vyžadovať vyššie rozpočtové úsilie, treba pridať sociálne a politické motívy: EÚ a členské štáty sa musia zaviazať viac bojovať proti chudobe a nerovnosti a smerovať k väčšej sociálnej súdržnosti, pričom musia predovšetkým dostatočne financovať uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv. Ak tak EÚ a členské štáty neurobia, politické krízy, ktoré zažívame, sa podľa EHSV zintenzívnia a rozšíria sa aj nacionalistické a euroskeptické tendencie, čím sa ohrozí samotná existencia EÚ. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odporúčanie na zvýšenie platov, ak sa bude uplatňovať striktne, ovplyvní len obmedzený počet krajín. EHSV sa domnieva, že obmedzenie jednotkových nákladov práce nesmie byť následkom znižovania alebo zmrazovania platov, ale musí vychádzať z nárastu produktivity podnietenej väčšími investíciami, viacerými inováciami a lepším vzdelávaním a odbornou prípravou pracovníkov. Úrovne platov v každom prípade musia určiť formou kolektívneho vyjednávania sociálni partneri. V rámci európskeho semestra treba navrhnúť legislatívne zmeny, ktorými sa kolektívne vyjednávanie posilní v krajinách, kde sa počas krízy oslabilo, a obnoví v tých, kde napriek článku 28 Charty základných práv EÚ neexistuje. Takisto je potrebné prijať dodatočné opatrenia na zvýšenie najnižších miezd. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Medzi priority hospodárskej politiky musí patriť vytváranie kvalitných pracovných miest. EHSV sa takisto domnieva, že medzi prioritné odporúčania európskeho semestra by malo patriť aj zníženie neistoty (vysoká miera sezónnosti a nízke platy), ktorej sú vystavení predovšetkým mladí ľudia. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Je potrebné podporiť vytváranie priaznivého prostredia pre podnikateľské investície a inovácie, najmä s cieľom čeliť digitalizácii hospodárskych činností. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Medzi ďalšie priority hospodárskej politiky patrí uľahčenie financovania pre podniky. EHSV opakuje, že banková únia a únia kapitálových trhov sú veľmi dôležité na financovanie hospodárskej činnosti, a vyjadruje svoje znepokojenie z meškania a prekážok, ku ktorým pri rozvoji bankovej únie dochádza, ako je o. i. objem nesplácaných úverov v niektorých členských štátoch. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EHSV sa domnieva, že európske orgány by mali prijať skutočný záväzok bojovať proti zneužívaniu verejných financií, daňovým podvodom a agresívnemu daňovému plánovaniu, praniu špinavých peňazí, daňovým rajom a nekalej daňovej súťaži medzi členskými štátmi. Nejde pritom len o požiadavku etickej politiky a plnenia právnych predpisov, ale aj o faktor stabilizácie verejných financií. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Postoj Rady a Komisie

| 2.1. | Na rozdiel od roku 2017 sa odporúčania Rady týkajúce sa hospodárskej politiky eurozóny (2) (23. januára 2018) nijako podstatne nelíšia od návrhu Komisie (22. novembra 2017) (3). Po dohode o tom, že všeobecné zámery fiškálnej politiky na rok 2018 budú celkovo neutrálne, Rada doplnila, že je potrebné využiť hospodárske oživenie na vytváranie rozpočtových rezerv. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V ďalších odporúčaniach sa Rada a Komisia zhodli na tom, aby členské štáty uprednostnili reformy, ktorými sa zvýši produktivita a potenciál rastu, podporí sa zlepšenie podnikateľského prostredia, inovácií a investícií a prispeje sa k vytváraniu kvalitných pracovných miest a znižovaniu nerovnosti. Štáty s veľkými prebytkami na bežných účtoch by mali stimulovať nárast miezd, zatiaľ čo štáty s deficitom bežného účtu alebo vyšším zahraničným dlhom by mali obmedziť nárast jednotkových nákladov práce. Napokon sa žiada, aby pokračovala práca na dokončení bankovej únie. V odporúčaniach pre jednotlivé krajiny z roku 2018 sa zdôrazňuje vhodný hospodársky moment EÚ, ktorý by mal podľa Komisie slúžiť na posilnenie štrukturálnych zlepšení dosiahnutých počas uplynulých rokov a na dokončenie nápravy makroekonomickej nerovnováhy vo väčšine členských štátov. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V konkrétnych odporúčaniach sa rieši európsky pilier sociálnych práv, zlepšenie kvality pracovných miest, kolektívne vyjednávanie, sociálny dialóg a nárast miezd, ako aj reforma verejnej správy vrátane opatrení proti korupcii a v oblasti podnikateľského prostredia, ako aj zlepšenie vzťahov medzi obidvomi sférami a financovanie podnikov. Pri obhajobe neutrálnych zámerov fiškálnej politiky odporúča reformovať dôchodkové systémy a systémy zdravotného poistenia s cieľom riešiť starnutie obyvateľstva. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Všeobecné a konkrétne pripomienky

Stratégia hospodárskej politiky a reforma HMÚ

| 3.1. | EHSV opätovne zdôrazňuje, že je potrebná všeobecná hospodárska stratégia, v ktorej by sa zohľadňovali medzinárodné dohody a ciele udržateľnosti životného prostredia, zníženie energetickej závislosti, digitálna revolúcia a ďalšie globálne výzvy. EHSV si cení iniciatívy Komisie v týchto oblastiach, ale v súlade s obsahom svojho stanoviska na tému Balík o hospodárskej a menovej únii (4), sa domnieva, že na európskej úrovni pre ne neexistuje žiadna hospodárska stratégia, ani dostatočné zdroje na ich financovanie. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV vyjadruje obavy z toho, že v dôsledku chýbajúceho politického vedenia, oneskorenia pri prijímaní uznesení a chýbajúceho záväzku mnohých vlád v eurozóne sa reforma HMÚ oslabuje, čím sa zvyšuje riziko, že EÚ nebude pripravená na ďalšiu hospodársku recesiu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Hospodárska politika, ktorá podporuje udržateľný rast, musí vychádzať z podpory podnikateľského prostredia priaznivého pre investície a zo zlepšenia produktivity, ako aj z podpory sociálnej súdržnosti, najmä prostredníctvom opatrení, ktorými sa prispieva k odstraňovaniu chudoby a zmierňovaniu sociálnych nerovností. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV žiada Komisiu, aby zabezpečila uplatňovanie Európskeho piliera sociálnych práv a postupovala podľa odporúčaní stanoviska EHSV na tému Financovanie Európskeho piliera sociálnych práv (5), a vyjadruje poľutovanie, že v odporúčaniach Rady a návrhu VFR na obdobie rokov 2021 – 2027 sa v tejto súvislosti neuvádzajú žiadne konkrétne opatrenia. Rovnako tak treba zohľadňovať aj odporúčania skupiny na vysokej úrovni týkajúce sa investícií do sociálnej starostlivosti a podpory (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV sa domnieva, že každoročné odporúčania o zámeroch hospodárskej politiky eurozóny by mali byť začlenené do rámca všeobecnej stratégie hospodárskej politiky, ktorá by vychádzala z Agendy 2030, cieľov trvalo udržateľného rozvoja a z plnenia Parížskej dohody o zmene klímy. V rámci hospodárskej politiky sa musí presadzovať udržateľný európsky hospodársky model, ktorým sa zníži energetická závislosť prostredníctvom využívania ekologických a obnoviteľných zdrojov energie a do ktorého sa začlenia dôsledky digitálnej revolúcie a zabezpečí spravodlivý prechod pre pracovníkov. |
| --- | --- |

3.5.

Odporúčanie Rady: dôvody na zachovanie mierne kladných zámerov fiškálnej politiky

| 3.6. | EHSV znovu opakuje svoje závery uvedené v stanovisku na tému Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (7), v ktorom vyjadril súhlas s cieľmi návrhu odporúčania Komisie a s väčšou časťou jej návrhov a dal najavo odmietavý postoj v súvislosti so všeobecne neutrálnymi zámermi fiškálnej politiky, ktoré Komisia v eurozóne presadzuje. EHSV opakuje svoju požiadavku, aby sa v eurozóne zachovali kladné súhrnné zámery fiškálnej politiky, a to najmä na základe fiškálnej expanzie krajín s prebytkom platobnej bilancie a dlhodobo udržateľnou úrovňou dlhu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EHSV sa domnieva, že tieto zámery by prispeli k prekonaniu negatívnych pozostatkov v dôsledku predlžovaných a nadmerných konsolidačných opatrení, ktoré sa v niektorých členských štátoch použili. Členské štáty s prebytkami na bežných účtoch by mali vykonávať opatrenia, ktorými by sa zvýšili investície a udržateľné sociálne výdavky podporujúce vnútorný dopyt a potenciál rastu a ktorými by sa takisto umožnilo opätovné dosiahnutie rovnováhy. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV uznáva, že zmysluplná fiškálna politika na úrovni EÚ má určité hranice vyplývajúce z obmedzenej povahy hospodárskej únie, ktorá sa na rozdiel od úplnej menovej únie opiera najmä o koordináciu hospodárskych politík svojich členských štátov. EHSV upozorňuje hlavne na skutočnosť, že Komisia a Rada venovali malú pozornosť asymetrickej povahe procesu európskeho semestra, ktorý sa zameriava výlučne na prijímanie nápravných opatrení v členských štátoch s rozpočtovým deficitom. Komisia a Rada by mali navrhnúť opatrenia, ktoré by zabránili nadmerným deficitom a prebytkom. |
| --- | --- |

3.8.

Nedostatočné investície v eurozóne

| 3.9. | Ďalším dôvodom na spochybnenie neutrálnych zámerov fiškálnej politiky je nedostatok investícií v eurozóne. Nepodarilo sa dostať späť na úrovne spred krízy. Verejné investície sa znížili z prakticky stabilných 3,2 % HDP (v rokoch 1997 – 2007 a v rokoch 2009 – 2013) len na 2,6 % HDP v rokoch 2017 a 2018 (8). Tento nedostatok patrí medzi najnegatívnejšie faktory hospodárskej situácie a výrazne zaťažuje budúcnosť hospodárstva a európskych spoločnosti. EHSV preto opakuje svoju žiadosť (9), aby sa uplatňovalo tzv. zlaté pravidlo financovania, teda aby sa výdavky na investície nezapočítavali do dosahovania cieľových hodnôt deficitov v rámci Paktu stability a rastu, pričom by sa zohľadňovala dlhodobá udržateľnosť verejných financií. EHSV poukazuje na skutočnosť, že k tejto udržateľnosti môžu prispieť aj výdavky na výrobné investície. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Treba zdôrazniť, že nedostatok investícií sa zaznamenal aj v členských štátoch, ktoré by mali prispievať k aktívnejšej európskej fiškálnej politike. Významným príkladom môžu byť verejné investície v Nemecku. Nemecké verejné investície v pomere k HDP v období rokov 2013 – 2017 boli na úrovni 2,1 % (10), čo patrí medzi najnižšie hodnoty v eurozóne. Jeho čistá miera tvorby verejného kapitálu (v ktorej sa zohľadňujú odpisy kapitálových zásob) bola v danom období takisto negatívna na úrovni -0,08 %, ako to bolo aj v období rokov 2003 – 2007 (-0,11 %) a potom +0,06 % v období rokov 2008 – 2012. Čistá miera tvorby súkromného kapitálu, ktorá v 90. rokoch bola na úrovni 6 % až 8 % HDP, medzitým v rokoch 2008 – 2017 poklesla z 3,2 % na 2,2 % HDP. Nemecko zároveň financovalo investície v iných krajinách. Očakáva sa, že jeho prebytok platobnej bilancie, ktorý v roku 2017 dosahoval hodnotu 8,0 % HDP, dosiahne v roku 2018 úroveň 7,9 % a v roku 2019 úroveň 7,6 %. Odporúčania Rady a Komisie by mali vyslať dôležitý signál a prispieť k náprave nízkej úrovne domácich investícií v Nemecku. Vyššia dôvera v udržateľnosť hospodárskych politík by mala podporiť investície súkromného sektora aj v krajinách, ktoré majú momentálne prebytok bežného účtu (11). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV žiada Komisiu a Radu, aby v súlade s článkom 3 Zmluvy o EÚ stanovili rast miery investícií za prioritný cieľ smerovania hospodárskej politiky eurozóny, až kým sa dosiahnu úrovne spred krízy. Tento rast by sa mal orientovať na model udržateľného rozvoja z troch hľadísk: hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho. |
| --- | --- |

3.11.

Hospodársky rast a rizikové faktory

| 3.12. | Perspektívy rastu podľa letných hospodárskych predpovedí Komisie (12) poukazujú na pokračovanie rastu, ale s určitým spomalením: 2,4 % (2017), 2,1 % (2018) a 2,0 % (2019) v eurozóne a 2,6 % (2017), 2,3 % (2018) a 2,1 % (2019) v EÚ UE27. V ostatných častiach sveta bez EÚ by mal rast podľa prognóz dosahovať 3,9 % (2017), 4,2 % (2018) a 4,1 % (2019). Je nepochybné, že k týmto pozitívnym vplyvom prispelo flexibilnejšie uplatňovanie Paktu stability a rastu, ktoré zaviedla Komisia v januári 2015 (13) prostredníctvom investičnej doložky a doložky o štrukturálnych reformách. Poukazuje na to aj nedávne hodnotenie výsledkov oznámenia Komisie o revízii flexibility v rámci Paktu stability a rastu (14). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Expanzívnej menovej politike je pomaly koniec. Kvantitatívne uvoľňovanie sa skončí v decembri, keď ECB prestane nakupovať aktíva. Po posúdení strednodobého výhľadu vývoja inflácie by sa mohli od leta 2019 začať zvyšovať referenčné úrokové sadzby. Už niekoľko rokov prezident ECB Mario Draghi žiada, aby menovú politiku dopĺňala okrem primeraných štrukturálnych reforiem aj fiškálna politika s cieľom posilniť oživenie a dosiahnuť ciele v oblasti inflácie. O to isté žiadali aj MMF, OECD a mnohé akademické fóra. Pokiaľ ide o fiškálnu politiku, európski politickí činitelia túto požiadavku neprijali. Teraz, keď sa pomaly ustupuje od menovej politiky, je aktívnejšia rozpočtová politika eurozóny ešte dôležitejšia. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Existujú aj ďalšie hospodárske a sociálne faktory, vnútorná politická nerovnováha, ako aj faktory hospodárskeho rizika a svetová geopolitická neistota, pri ktorých by takisto bolo možné využiť fiškálnu politiku na posilnenie rastu a nápravu následkov krízy, ktoré v niektorých európskych štátoch stále pretrvávajú. Návrhy EHSV pomáhajú zaručiť lepšiu finančnú stabilitu zo strednodobého hľadiska a znížiť nerovnováhu nadmerných prebytkov. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Politická nestabilita, odstredivé sily, ktoré od začiatku krízy narastajú v EÚ a spochybňujú jej samotnú existenciu, si vyžadujú spoľahlivé projekty reformy HMÚ a EÚ, ktorými by sa dosiahla väčšia integrácia s väčšou demokraciou a silnejším sociálnym rozmerom a ktorými sa takisto posilní rast v rozpočtových a fiškálnych politikách prostredníctvom modelu, v ktorom sa uprednostní znižovanie nerovnosti pri rozdeľovaní príjmu. Len tak možno politickú nestabilitu prekonať a bojovať proti nej. To je možné bez spochybnenia budúcej udržateľnosti verejných financií. Takisto by bolo potrebné zaviesť stratégiu na dokončenie HMÚ tak, aby sa do nej začlenili všetky štáty EÚ, ktoré nie sú ústavne vylúčené. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Vzhľadom na svetovú geopolitickú nestabilitu, ku ktorej sčasti dochádza aj v susedstve EÚ, zhoršujúce sa transatlantické vzťahy v oblasti obchodu, životného prostredia a zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky v dôsledku rozhodnutí súčasnej vlády USA chce EHSV poukázať na to, že EÚ potrebuje silné hospodárstvo, aby si udržala vedenie v celosvetovom kontexte. Obchodná vojna na niekoľkých frontoch a s tým súvisiaci hospodársky a politický nacionalizmus by vytvorili veľmi rizikovú hospodársku a geopolitickú scénu. EÚ sa musí snažiť tomu zabrániť a zároveň byť pripravená na takúto situáciu pripravená. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Napriek zvyšovaniu cien ropy a surovín sa očakáva, že inflácia v eurozóne bude v rokoch 2017 – 2019 stabilná na úrovni približne 1,7 % (prognóza z leta) s jadrovou infláciou na úrovni 1,1 %, čo je výrazne pod cieľom inflácie. EHSV sa domnieva, že existujú aj nové motívy, na základe ktorých možno argumentovať proti nevhodnosti upustiť od expanzívnej menovej politiky v čase, keď sa budú uplatňovať neutrálne zámery fiškálnej politiky, alebo nehovoriac o stanovení negatívneho prístupu, ako to požaduje Európska fiškálna rada na rok 2019 (15). |
| --- | --- |

3.17.

Mzdy, zamestnanosť a kolektívne vyjednávanie

| 3.18. | V 19 krajinách eurozóny došlo v roku 2017 k reálnemu nárastu miezd približne o 0,2 % oproti predchádzajúcemu roku. V siedmich z nich bol reálny nárast miest negatívny. Predpokladaný rast je pritom 0,9 % v roku 2018 a 0,3 % v roku 2019 (16). Očakáva sa, že jednotkové náklady práce budú v eurozóne klesať v troch zvažovaných rokoch takto: 0,3 %, 0,1 % a 0,6 %. Skutočná produktivita zamestnanej osoby, ktorá sa v roku 2017 zvýšila o 0,8 %, bude naopak ďalej stúpať o 1 % v rokoch 2018 aj 2019 (17). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Miera nezamestnanosti v eurozóne v roku 2017 bola na úrovni 9,1 %, teda ešte stále vyššia než pred krízou, keď dosahovala úroveň 8,4 % (2004 – 2008). Rozdiely medzi členskými štátmi sú veľmi veľké, pričom v roku 2017 sa miera nezamestnanosti pohybovala od 3,8 % v Nemecku až po 21,5 % v Grécku. Miera nezamestnanosti mladých ľudí je naďalej veľmi vysoká a prekračuje 15 %, pričom existujú veľké rozdiely a extrémne hodnoty v Grécku 43,2 %, v Španielsku 35,0 % a v Taliansku 32,5 %. Stúpa miera dočasnej zamestnanosti: priemerne 12,2 % v roku 2017 oproti 11,5 % v roku 2012. Takisto sa rozširuje práca na čiastočný úväzok: 19,4 % v roku 2017 oproti 17,5 % v roku 2007 (18). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Napriek oživeniu hospodárstva v mnohých krajinách existuje priepasť medzi úrovňou niekdajších a nových pracovných miest, ktoré sú neistejšie a slabšie platené. Táto priepasť má aj generačný rozmer, pretože vo väčšej miere zasahuje mladých ľudí. Veľkú skupinu tvoria aj pracovníci digitálneho hospodárstva, ktorých práca závisí od online platforiem. V odporúčaniach Rady a v rámci európskeho semestra odzneli obavy týkajúce sa zlepšovania kvality pracovných miest. EHSV žiada, aby sa predložili konkrétne plány a opatrenia smerujúce k tomu, aby sa tento cieľ stal prioritou. Základom je pritom účasť sociálnych partnerov na prijímaní potrebných opatrení, a to prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. Rovnako dôležité je prijať opatrenia, ktoré umožnia výrazne zvýšiť najnižšie mzdy. Takisto treba podporovať zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do zlepšovania sociálnych a životných podmienok pracovníkov. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Ak by sa odporúčanie Rady týkajúce sa zvyšovania miezd uplatňovalo striktne, malo by vplyv len na obmedzený počet krajín a mohlo by medzi nimi vyvolať ďalšie rozdiely, ako aj nárast nerovností. EHSV sa domnieva, že konkurencieschopnosť najzaostávajúcejších európskych ekonomík by sa mala zlepšiť na základe vyššej produktivity, ktorá by sa dosiahla vyššími investíciami, väčším množstvom inovácií a lepšou odbornou prípravou pracovníkov, a nie na základe vnútornej devalvácie, ktorá má navyše aj nežiaduce sociálne dôsledky. Rast miezd vyvoláva aj pre rast vnútorného dopytu a prostredníctvom zvyšovania daňových príjmov by podporil fiškálnu rovnováhu. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Úrovne platov v každom prípade musia určiť formou kolektívneho vyjednávania sociálni partneri. V niektorých členských štátoch k tomu môžu prispieť aj zákony, aspoň pokiaľ ide o minimálnu mzdu. V rámci európskeho semestra by sa malo podporovať, aby členské štáty prijímali opatrenia, ktorými by sa posilnilo kolektívne vyjednávanie vychádzajúce z autonómie sociálnych partnerov a sociálny dialóg, najmä v štátoch, kde boli v dôsledku politických opatrení na riadenie krízy oslabené alebo v tých krajinách, kde napriek článku 28 Charty základných práv EÚ takéto právo neexistuje. |
| --- | --- |

3.22.

Produktivita, podnikateľské prostredie a financovanie súkromných investícií

| 3.23. | EHSV vyjadruje obavy z poklesu miery rastu produktivity EÚ počas posledných desaťročí. Z najnovšej štúdie OECD (19) vyplýva, že priemerná miera rastu hodinovej produktivity práce bola v EÚ v rokoch 2007 – 2016 na úrovni 0,6 % (trvalý pokles z hodnoty 2,2 % dosahovanej v rokoch 1990 – 2000), čo je pod priemernou hodnotou udávanou OECD 0,8 % a výrazne menej ako v krajinách patriacich do OECD dosahujúcich v rovnakom období hodnotu 5,0 %. Pri predkladaní štúdie (20) generálny tajomník OECD Ángel Gurría potvrdil, že na rast produktivity sú popri dobrej regulácii a správe vecí verejných potrebné aj vyššie kapitálové investície do výskumu, vývoja a inovácií a do vzdelávania a odbornej prípravy. S týmto názorom EHSV v plnej miere súhlasí. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | V tej istej štúdii OECD zdôraznila, že rozpočet EÚ je malý a že jeho podiel sa v porovnaní s HND EÚ od roku 1993 zmenšuje (21). EHSV vyjadruje veľké znepokojenie nad tým, že tento trend by pokračoval, ak by sa VFR na obdobie po roku 2020 schválil v podobe navrhovanej Komisiou, v dôsledku čoho by sa skomplikovali snahy o dosiahnutie silnejšieho hospodárskeho a sociálneho zbližovania medzi európskymi štátmi. Ako sa uvádza v stanovisku na tému Diskusný dokument o prehĺbení hospodárskej a menovej únie (22), na túto situáciu má negatívny dosah skutočnosť, že sa doteraz nepodarilo dosiahnuť dohodu o dobudovaní HMÚ v súlade s usmerneniami preskúmanými v diskusných dokumentoch o budúcnosti Európy. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | EHSV súhlasí s odporúčaniami Rady týkajúcimi sa nárastu produktivity a súvisiacej úlohy investícií do výskumu, vývoja a inovácií, ako aj s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny, v ktorých sa hovorí o zlepšení verejnej správy a podnikateľského prostredia. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Na účely podpory rastu je potrebné presadzovať podnikové investície. EHSV opakuje, že je dôležité rýchlo vytvoriť úniu kapitálových trhov a dokončiť proces vytvárania bankovej únie. EHSV vyjadruje znepokojenie v súvislosti s oneskoreniami, ktoré sa so vznikom bankovej únie spájajú, lebo stále nebol vytvorený spoločný mechanizmus ochrany pre jednotný fond na riešenie krízových situácií vychádzajúci z EMS, ako aj vzhľadom na prekážky, ktoré sa spájajú s vytváraním európskeho systému ochrany vkladov (EDIS), ktoré idú nad rámec oprávnených obáv z objemu nesplácaných úverov v niektorých krajinách (23). |
| --- | --- |

3.26.

Boj proti daňovej trestnej činnosti a za spravodlivé zdaňovanie

| 3.27. | Je veľmi ťažké zaručiť udržateľnosť verejných financií a vykonávať sociálne politické opatrenia a veľké investície, pokiaľ sa zachovajú súčasné úrovne daňových podvodov a únikov, pranie špinavých peňazí v daňových rajoch a nekalá daňová súťaž medzi členskými štátmi. V časopise MMF Finance & Development sa v jednom dôležitom článku (24) uvádza, že približne 40 % PZI na svete, teda približne 12 biliónov USD, tvoria „fantómové investície“, teda finančné investície prechádzajúce cez schránkové firmy, ktoré nevykonávajú žiadnu reálnu činnosť. Využívanie sprostredkovateľov alebo transparentné subjekty (pass-through entities) nepredstavuje samo osebe vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, ale určite na to ponúka viac príležitostí, a to dokonca aj na daňové úniky. V článku sa takisto uvádza, že 9,8 % svetového bohatstva sa nachádza v daňových rajoch. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | EHSV opakuje, že je naliehavo potrebné uplatňovať ďalšie účinné opatrenia proti zneužívaniu verejných financií, daňovým únikom, praniu špinavých peňazí, daňovým rajom a nekalej daňovej súťaži, pričom treba začať uplatňovaním 5. smernice proti praniu špinavých peňazí a boji proti financovaniu terorizmu (25) a vypracovaním súvislého, spoľahlivého a jediného zoznamu daňových rajov, na ktoré sa vzťahujú náležité sankčné opatrenia. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Takisto treba efektívne zasiahnuť proti agresívnemu daňovému plánovaniu, ktoré uplatňujú nadnárodné firmy, najmä v oblasti digitálneho hospodárstva. V tomto zásadnom boji je potrebné dobre zlúčiť podnet globálnych opatrení s ostatnými opatreniami, ktoré sa môžu uplatňovať v EÚ. Súčasne treba pokračovať v primeranej fiškálnej harmonizácii v eurozóne a EÚ. |
| --- | --- |

3.29.

V Bruseli 17. októbra 2018

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Luca JAHIER

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 33).

1

Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny

(2)  Odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny.

2

(3)  Pozri COM(2017) 770 final.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 28.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 262, 25.7.2018, s. 1.

5

(6)  Investing in Social Care & Support. A European Imperative (Investície do sociálnej starostlivosti a podpory: európsky imperatív), november 2017.

6

Investing in Social Care & Support. A European Imperative

(7)  Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 33.

7

(8)  Európska hospodárska prognóza, jar 2018. Štatistická príloha, s. 165.

8

(9)  Uvedené v stanovisku na tému Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny (Ú. v. EÚ C 197, 8.6.2018, s. 33) a predchádzajúcich stanoviskách.

9

Odporúčanie na odporúčanie Rady o hospodárskej politike eurozóny

(10)  Tieto údaje a všetky údaje o investíciách, ktoré nasledujú, sa prevzali z dokumentu Alexandra Rotha a Gutrama Wolffa: Understanding (the lack of) German public investment [Ako chápať investície (a ich nedostatok) v nemeckých verejných investíciách]; Bruegel Foundation, Blog Spot, 6. júna 2018.

10

Understanding (the lack of) German public investment

(11)  To sa v rámci eurozóny týka Holandska, Írska, Malty a Slovinska a mimo eurozóny Dánska.

11

(12)  Európska hospodárska prognóza, leto 2018.

12

(13)  Pozri oznámenie Komisie na tému Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu; COM(2015) 12 final.

13

Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich pravidiel Paktu stability a rastu

(14)  Pozri COM(2018) 335 final.

14

(15)  Európska fiškálna rada, Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019 (Hodnotenie fiškálnej pozície vhodnej pre eurozónu v roku 2019); 18. júna 2018.

15

Assessment of the fiscal stance appropriate for the euro area in 2019

(16)  Európska hospodárska prognóza, jar 2018. Štatistická príloha, s. 172.

16

(17)  Tamže, s. 172 – 174, a Eurostat.

17

(18)  Tamže, s. 171, a Eurostat.

18

(19)  2018 OECD Economic Surveys of the Euro Area and the EU. prezentácia – zhrnutie, 19. júna 2018, s. 21.

19

(20)  Brusel, 19. júna 2018, Bruegel Foundation.

20

(21)  Tamže, OECD, s. 25 – 30.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 124.

22

(23)  Postoj EHSV k tejto záležitosti je obsiahnutý v stanovisku na tému Balík opatrení týkajúci sa nesplácaných úverov (Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 43).

23

Balík opatrení týkajúci sa nesplácaných úverov

(24)  Piercing The Veil: Some $12 Trillion Worldwide Is Just Phantom Corporate Investment (Zdvihnutý závoj: približne 12 biliónov USD na svete sú len „fantómové“ investície), J. Damgaard, T. Elkjaer a N. Jahannesen; Finance&Development, 10. júna 2018.

24

Piercing The Veil: Some $12 Trillion Worldwide Is Just Phantom Corporate Investment

(25)  Smernica 2018/843 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43).

25

---