# Eiropas Savienības C 375/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 375 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 12. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 375

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 12. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 375/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 375/02 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7585 – NXP Semiconductors / Freescale Semiconductor) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 375/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  )

ACE/Chubb

1

1

2015/C 375/02

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7585 – NXP Semiconductors / Freescale Semiconductor) (
  1
  )

NXP Semiconductors / Freescale Semiconductor

1

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2015/C 375/03 | Padomes Lēmums (2015. gada 10. novembris), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu | 2 |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 375/04 | Euro maiņas kurss | 3 |
| 2015/C 375/05 | Skaidrojošs paziņojums par tādu preču izcelsmes norādi, ko ieved no Izraēlas kopš 1967. gada jūnija okupētajām teritorijām | 4 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2015/C 375/03

Padomes Lēmums (2015. gada 10. novembris), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu

2

Eiropas Komisija

2015/C 375/04

Euro maiņas kurss

3

2015/C 375/05

Skaidrojošs paziņojums par tādu preču izcelsmes norādi, ko ieved no Izraēlas kopš 1967. gada jūnija okupētajām teritorijām

4

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 375/06 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr) (
  1
  ) | 7 |
| 2015/C 375/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7573 – DMK / DOC Kaas) (
  1
  ) | 8 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 375/08 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 9 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2015/C 375/06

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr) (
  1
  )

OBI / bauMax Standort Steyr

1

7

2015/C 375/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta M.7573 – DMK / DOC Kaas) (
  1
  )

DMK / DOC Kaas

1

8

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2015/C 375/08

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7752 – ACE/Chubb)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 375/01)

Komisija 2015. gada 6. novembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7752. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7752. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7585 – NXP Semiconductors / Freescale Semiconductor)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 375/02)

Komisija 2015. gada 17. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar 6. panta 2. punktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7585. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7585. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/2

---

PADOMES LĒMUMS

(2015. gada 10. novembris),

ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8 projektu

(2015/C 375/03)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

tā kā:

| | |
| --- | --- |

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

Padomes nostāja par projektu Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 8 tika pieņemta 2015. gada 10. novembrī.

Viss teksts informācijai vai lejupielādei ir pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://www.consilium.europa.eu/

Briselē, 2015. gada 10. novembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

P. GRAMEGNA

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 69, 13.3.2015., 1. lpp.

2

---

Eiropas Komisija

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 11. novembris

(2015/C 375/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0716 |
| JPY | Japānas jena | 131,90 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4604 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,70600 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,3290 |
| CHF | Šveices franks | 1,0783 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,2230 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,022 |
| HUF | Ungārijas forints | 311,70 |
| PLN | Polijas zlots | 4,2215 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4366 |
| TRY | Turcijas lira | 3,0929 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5183 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4213 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,3060 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6344 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,5236 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 238,51 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 15,2006 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,8235 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6205 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 551,32 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,6634 |
| PHP | Filipīnu peso | 50,475 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,0860 |
| THB | Taizemes bāts | 38,446 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 4,0013 |
| MXN | Meksikas peso | 17,9011 |
| INR | Indijas rūpija | 70,9780 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0716

JPY

Japānas jena

131,90

DKK

Dānijas krona

7,4604

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,70600

SEK

Zviedrijas krona

9,3290

CHF

Šveices franks

1,0783

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,2230

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,022

HUF

Ungārijas forints

311,70

PLN

Polijas zlots

4,2215

RON

Rumānijas leja

4,4366

TRY

Turcijas lira

3,0929

AUD

Austrālijas dolārs

1,5183

CAD

Kanādas dolārs

1,4213

HKD

Hongkongas dolārs

8,3060

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6344

SGD

Singapūras dolārs

1,5236

KRW

Dienvidkorejas vona

1 238,51

ZAR

Dienvidāfrikas rands

15,2006

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,8235

HRK

Horvātijas kuna

7,6205

IDR

Indonēzijas rūpija

14 551,32

MYR

Malaizijas ringits

4,6634

PHP

Filipīnu peso

50,475

RUB

Krievijas rublis

69,0860

THB

Taizemes bāts

38,446

BRL

Brazīlijas reāls

4,0013

MXN

Meksikas peso

17,9011

INR

Indijas rūpija

70,9780

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/4

---

Skaidrojošs paziņojums par tādu preču izcelsmes norādi, ko ieved no Izraēlas kopš 1967. gada jūnija okupētajām teritorijām

(2015/C 375/05)

| (1) | Eiropas Savienība saskaņā ar starptautisko tiesību normām neatzīst Izraēlas suverēno varu Izraēlas kopš 1967. gada jūnija okupētajās teritorijās, proti, Golānas augstienēs, Gazas joslā un Rietumkrastā, ieskaitot Austrumjeruzalemi, un neuzskata, ka tās ietilpst Izraēlas teritorijā (1), neatkarīgi no to tiesiskā statusa saskaņā ar Izraēlas tiesību aktiem (2). Savienība ir skaidri paziņojusi, ka tā atzīs tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, par kurām vienojušās Tuvo Austrumu Miera Procesa (TAMP) abas puses (3). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība saskaņā ar starptautisko tiesību normām neatzīst Izraēlas suverēno varu Izraēlas kopš 1967. gada jūnija okupētajās teritorijās, proti, Golānas augstienēs, Gazas joslā un Rietumkrastā, ieskaitot Austrumjeruzalemi, un neuzskata, ka tās ietilpst Izraēlas teritorijā (1), neatkarīgi no to tiesiskā statusa saskaņā ar Izraēlas tiesību aktiem (2). Savienība ir skaidri paziņojusi, ka tā atzīs tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, par kurām vienojušās Tuvo Austrumu Miera Procesa (TAMP) abas puses (3).

| (2) | Par spēkā esošo Savienības tiesību aktu par produktu izcelsmes norādes piemērošanu produktiem, kuru izcelsme ir Izraēlas okupētajās teritorijās, piemērošanu ir sniegti paziņojumi vai vadlīnijas, ko pieņēmušas vairāku dalībvalstu attiecīgās iestādes. Patērētājiem, ekonomikas dalībniekiem un valsts iestādēm tiešām ir vajadzīga skaidrība attiecībā uz spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem par tādu produktu izcelsmes informāciju, kurus ieved no Izraēlas okupētajām teritorijām (4). Mērķis ir arī nodrošināt, lai tiktu ievērotas Savienības nostājas un saistības saskaņā ar starptautisko tiesību normām par to, ka Savienība neatzīst Izraēlas suverēno varu Izraēlas kopš 1967. gada jūnija okupētajās teritorijās. Šā paziņojuma mērķis ir arī saglabāt atvērtu un vienmērīgu tirdzniecību, tas nekavē tirdzniecības plūsmas un nebūtu uzskatāms par tādu, kas tās kavē. |
| --- | --- |

(2)

Par spēkā esošo Savienības tiesību aktu par produktu izcelsmes norādes piemērošanu produktiem, kuru izcelsme ir Izraēlas okupētajās teritorijās, piemērošanu ir sniegti paziņojumi vai vadlīnijas, ko pieņēmušas vairāku dalībvalstu attiecīgās iestādes. Patērētājiem, ekonomikas dalībniekiem un valsts iestādēm tiešām ir vajadzīga skaidrība attiecībā uz spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem par tādu produktu izcelsmes informāciju, kurus ieved no Izraēlas okupētajām teritorijām (4). Mērķis ir arī nodrošināt, lai tiktu ievērotas Savienības nostājas un saistības saskaņā ar starptautisko tiesību normām par to, ka Savienība neatzīst Izraēlas suverēno varu Izraēlas kopš 1967. gada jūnija okupētajās teritorijās. Šā paziņojuma mērķis ir arī saglabāt atvērtu un vienmērīgu tirdzniecību, tas nekavē tirdzniecības plūsmas un nebūtu uzskatāms par tādu, kas tās kavē.

| (3) | Šis paziņojums nerada jaunus normatīvus noteikumus. Lai gan šis paziņojums atspoguļo to, kā Komisija izprot attiecīgos Savienības tiesību aktus, attiecīgo noteikumu izpilde joprojām primāri ir dalībvalstu atbildības joma. Saskaņā ar judikatūru, lai gan sankciju izvēle paliek dalībvalstu kompetencē, tām ir jānodrošina, lai sankcijas par Savienības tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem būtu efektīvas, samērīgas un preventīvas (5). Komisija, kuras pienākums ir nodrošināt Līgumu noteikumu izpildi, nodrošina šo dalībvalstu pienākumu ievērošanu, vajadzības gadījumā sākot pienākumu neizpildes procedūru. Šis paziņojums neskar citas prasības, kuras ir noteiktas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un interpretāciju, ko varētu sniegt Tiesa. |
| --- | --- |

(3)

Šis paziņojums nerada jaunus normatīvus noteikumus. Lai gan šis paziņojums atspoguļo to, kā Komisija izprot attiecīgos Savienības tiesību aktus, attiecīgo noteikumu izpilde joprojām primāri ir dalībvalstu atbildības joma. Saskaņā ar judikatūru, lai gan sankciju izvēle paliek dalībvalstu kompetencē, tām ir jānodrošina, lai sankcijas par Savienības tiesību aktu noteikumu pārkāpumiem būtu efektīvas, samērīgas un preventīvas (5). Komisija, kuras pienākums ir nodrošināt Līgumu noteikumu izpildi, nodrošina šo dalībvalstu pienākumu ievērošanu, vajadzības gadījumā sākot pienākumu neizpildes procedūru. Šis paziņojums neskar citas prasības, kuras ir noteiktas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un interpretāciju, ko varētu sniegt Tiesa.

| (4) | Vairāki Savienības tiesību akti pašlaik paredz attiecīgā produkta izcelsmes obligātu norādīšanu. Šī prasība nereti attiecas uz nosaukumu “izcelsmes valsts” (6), taču attiecībā uz pārtiku dažkārt izmanto arī citus apzīmējumus, piemēram, “izcelsmes vieta” (7). Ievērojot jebkādus īpašos noteikumus, kuri ir pretrunā attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, izcelsmes valsts pārtikai principā tiks noteikta, pamatojoties uz Savienības muitas tiesību aktos paredzētajiem nepreferenciālas izcelsmes noteikumiem (8). |
| --- | --- |

(4)

Vairāki Savienības tiesību akti pašlaik paredz attiecīgā produkta izcelsmes obligātu norādīšanu. Šī prasība nereti attiecas uz nosaukumu “izcelsmes valsts” (6), taču attiecībā uz pārtiku dažkārt izmanto arī citus apzīmējumus, piemēram, “izcelsmes vieta” (7). Ievērojot jebkādus īpašos noteikumus, kuri ir pretrunā attiecīgajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, izcelsmes valsts pārtikai principā tiks noteikta, pamatojoties uz Savienības muitas tiesību aktos paredzētajiem nepreferenciālas izcelsmes noteikumiem (8).

| (5) | Ja Savienības tiesību aktos skaidri tiek prasīts norādīt attiecīgā produkta izcelsmi, norādei ir jābūt pareizai un tādai, kas nemaldina patērētāju. |
| --- | --- |

(5)

Ja Savienības tiesību aktos skaidri tiek prasīts norādīt attiecīgā produkta izcelsmi, norādei ir jābūt pareizai un tādai, kas nemaldina patērētāju.

| (6) | Gadījumos, kad izcelsmes norādīšana nav obligāta, ja izcelsme ir norādīta brīvprātīgi, informācijai ir jābūt pareizai un tādai, kas nemaldina patērētāju (9). |
| --- | --- |

(6)

Gadījumos, kad izcelsmes norādīšana nav obligāta, ja izcelsme ir norādīta brīvprātīgi, informācijai ir jābūt pareizai un tādai, kas nemaldina patērētāju (9).

| (7) | Tā kā saskaņā ar starptautisko tiesību normām Golānas augstienes un Rietumkrasts (ieskaitot Austrumjeruzalemi) (10) neietilpst Izraēlas teritorijā, tiek uzskatīts, ka norāde “Produkts no Izraēlas” (11) ir nepareiza un maldinoša atsaucēs minēto tiesību aktu nozīmē. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā saskaņā ar starptautisko tiesību normām Golānas augstienes un Rietumkrasts (ieskaitot Austrumjeruzalemi) (10) neietilpst Izraēlas teritorijā, tiek uzskatīts, ka norāde “Produkts no Izraēlas” (11) ir nepareiza un maldinoša atsaucēs minēto tiesību aktu nozīmē.

| (8) | Ja izcelsme ir jānorāda obligāti, būs jāizmanto cits apzīmējums, kurā ir ņemts vērā minēto teritoriju visbiežāk zināmais nosaukums. |
| --- | --- |

(8)

Ja izcelsme ir jānorāda obligāti, būs jāizmanto cits apzīmējums, kurā ir ņemts vērā minēto teritoriju visbiežāk zināmais nosaukums.

| (9) | Norāde, kas nemaldinātu par ģeogrāfisko izcelsmi un vienlaikus atbilstu starptautiskajai praksei, attiecībā uz produktiem no Palestīnas (12), kuru izcelsme nav no apmetnēm, varētu būt “produkts no Rietumkrasta (palestīniešu produkts)” (13), “produkts no Gazas joslas” vai “produkts no Palestīnas”. |
| --- | --- |

(9)

Norāde, kas nemaldinātu par ģeogrāfisko izcelsmi un vienlaikus atbilstu starptautiskajai praksei, attiecībā uz produktiem no Palestīnas (12), kuru izcelsme nav no apmetnēm, varētu būt “produkts no Rietumkrasta (palestīniešu produkts)” (13), “produkts no Gazas joslas” vai “produkts no Palestīnas”.

| (10) | Produktiem no Rietumkrasta vai Golānas augstienēm, kuru izcelsme ir apmetnēs, nebūtu pieņemama norāde, kurā minēts tikai “produkts no Golānas augstienēm” vai “produkts no Rietumkrasta”. Pat ja šāda norāde apzīmētu plašāku produkta izcelsmes zonu vai teritoriju, papildu ģeogrāfiskās informācijas neminēšana, ka produkts ir no izraēliešu apmetnēm, maldinātu patērētāju par šā produkta patieso izcelsmi. Šādos gadījumos iekavās ir jāpievieno, piemēram, apzīmējums “no izraēliešu apmetnes” vai tamlīdzīgs apzīmējums. Tāpēc varētu izmantot tādus apzīmējumus kā “produkts no Golānas augstienēm (no izraēliešu apmetnes)” vai “produkts no Rietumkrasta (no izraēliešu apmetnes)”. |
| --- | --- |

(10)

Produktiem no Rietumkrasta vai Golānas augstienēm, kuru izcelsme ir apmetnēs, nebūtu pieņemama norāde, kurā minēts tikai “produkts no Golānas augstienēm” vai “produkts no Rietumkrasta”. Pat ja šāda norāde apzīmētu plašāku produkta izcelsmes zonu vai teritoriju, papildu ģeogrāfiskās informācijas neminēšana, ka produkts ir no izraēliešu apmetnēm, maldinātu patērētāju par šā produkta patieso izcelsmi. Šādos gadījumos iekavās ir jāpievieno, piemēram, apzīmējums “no izraēliešu apmetnes” vai tamlīdzīgs apzīmējums. Tāpēc varētu izmantot tādus apzīmējumus kā “produkts no Golānas augstienēm (no izraēliešu apmetnes)” vai “produkts no Rietumkrasta (no izraēliešu apmetnes)”.

| (11) | Katrā ziņā saskaņā ar Savienības patērētāju aizsardzības tiesību aktiem izcelsme ir jānorāda obligāti gadījumos, kad attiecībā uz pārtiku šīs informācijas neminēšana maldinātu patērētāju par produkta patieso izcelsmi (14), un attiecībā uz visām citām precēm gadījumos, kad netiek minēta informācija, kas attiecīgajā kontekstā ir būtiska uz informāciju balstīta lēmuma pieņemšanai par to, vai veikt darījumu, un tādējādi pamudina vai var pamudināt vidusmēra patērētāju pieņemt lēmumu veikt darījumu, ko šis patērētājs citādi nebūtu pieņēmis (15). Šādos gadījumos būtu jāizmanto iepriekšējā punktā minētie piemēri. |
| --- | --- |

(11)

Katrā ziņā saskaņā ar Savienības patērētāju aizsardzības tiesību aktiem izcelsme ir jānorāda obligāti gadījumos, kad attiecībā uz pārtiku šīs informācijas neminēšana maldinātu patērētāju par produkta patieso izcelsmi (14), un attiecībā uz visām citām precēm gadījumos, kad netiek minēta informācija, kas attiecīgajā kontekstā ir būtiska uz informāciju balstīta lēmuma pieņemšanai par to, vai veikt darījumu, un tādējādi pamudina vai var pamudināt vidusmēra patērētāju pieņemt lēmumu veikt darījumu, ko šis patērētājs citādi nebūtu pieņēmis (15). Šādos gadījumos būtu jāizmanto iepriekšējā punktā minētie piemēri.

| (12) | Ekonomikas dalībniekiem nereti ir pieejama dažāda informācija par izcelsmi (16). Daudzos gadījumos informāciju par produkta izcelsmi var atrast muitas dokumentos. Ja produktiem, kad tos importē, piemēro preferenciālo režīmu, tiem būs pievienots preferenciālas izcelsmes apliecinājums, ko izdevušas Izraēlas (17) vai Palestīnas iestādes (18). Norāde par produktu izcelsmi var būt sniegta citos dokumentos, piemēram, rēķinos, piegādes pavadzīmēs un pārvadājuma dokumentos. Ja informācija nav uzreiz pieejama pievienotajos dokumentos, ekonomikas dalībnieki var pieprasīt informāciju par izcelsmi tieši no saviem piegādātājiem vai importētājiem. |
| --- | --- |

(12)

Ekonomikas dalībniekiem nereti ir pieejama dažāda informācija par izcelsmi (16). Daudzos gadījumos informāciju par produkta izcelsmi var atrast muitas dokumentos. Ja produktiem, kad tos importē, piemēro preferenciālo režīmu, tiem būs pievienots preferenciālas izcelsmes apliecinājums, ko izdevušas Izraēlas (17) vai Palestīnas iestādes (18). Norāde par produktu izcelsmi var būt sniegta citos dokumentos, piemēram, rēķinos, piegādes pavadzīmēs un pārvadājuma dokumentos. Ja informācija nav uzreiz pieejama pievienotajos dokumentos, ekonomikas dalībnieki var pieprasīt informāciju par izcelsmi tieši no saviem piegādātājiem vai importētājiem.

---

(1)  Skatīt lietu C-386/08 Brita (Krājums 2010, I-1289. lpp., 47. un 53. punkts).

(2)  Saskaņā ar Izraēlas tiesību aktiem Austrumjeruzalemi un Golānas augstienes ir anektējusi Izraēlas valsts, bet Rietumkrasts ir minēts kā “teritorijas”.

(3)  Skatīt inter alia Ārlietu padomes secinājumus par TAMP, kas pieņemti 2012. gada 14. maijā, 2012. gada 10. decembrī un 2004. gada 17. novembrī.

(4)  Šajā paziņojumā sniegtais skaidrojums par to, ko ietver izcelsmes informācija, saskaņā ar Savienības tiesību aktiem tiks piemērots visiem turpmākajiem noteikumiem ar līdzīgu saturu kā noteikumiem, kuri ir spēkā pašlaik un uz kuriem attiecas šis paziņojums.

(5)  Skatīt, inter alia, lietu 68/88 Commission v Greece (Recueil 1989, 2965. lpp., 23. un 24. punkts); lieta C-326/88 Hansen (Recueil 1990, I-2911. lpp., 17. punkts); apvienotās lietas C-387/02, C-391/02 un C-403/02 Berlusconi and Others (Recueil 2005, I-3565. lpp., 65. punkts).

(6)  Skatīt, piemēram, attiecībā uz kosmētiku: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1223/2009 (2009. gada 30. novembris) par kosmētikas līdzekļiem 19. panta 1. punkta a) apakšpunktu, (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.); attiecībā uz svaigiem augļiem un dārzeņiem: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.), un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 (2011. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari, 6. pantu un I pielikuma A daļas 4. punkta B. apakšpunktu (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.); attiecībā uz zivīm: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1379/2013 (2013. gada 11. decembris) par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 (OV L 354, 28.12.2013., 1. lpp.); attiecībā uz vīnu: Komisijas Regulas (ES) Nr. 1308/2013 119. panta 1. punkta e) apakšpunktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 607/2009 (2009. gada 14. jūlijs), ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu, 55. pantu (OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.); attiecībā uz medu: Padomes Direktīvas 2001/110/EK (2001. gada 20. decembris), kas attiecas uz medu, 2. panta 4. punktu (OV L 10, 12.1.2002., 47. lpp.); attiecībā uz olīveļļu: Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 29/2012 (2012. gada 13. janvāris) par olīveļļas tirdzniecības standartiem 4. pantu (OV L 12, 14.1.2012., 14. lpp.); attiecībā uz liellopu un teļa gaļu: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 (2000. gada 17. jūlijs), ar ko izveido liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu un paredz liellopu gaļas un liellopu gaļas produktu marķēšanu, kā arī atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 820/97, 13.–15. pantu (OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp.); attiecībā uz fasētu mājputnu gaļu no trešām valstīm: Komisijas Regulas (EK) Nr. 543/2008 (2008. gada 16. jūnijs) par kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz mājputnu gaļas tirdzniecības standartiem, 5. pantu (OV L 157, 17.6.2008., 46. lpp.); attiecībā uz svaigu, atdzesētu un saldētu cūkgaļu, aitu, kazu un mājputnu gaļu: Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1169/2011 (2011. gada 25. oktobris) par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu XI pielikumu (OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.), un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1337/2013 (2013. gada 13. decembris), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 attiecībā uz izcelsmes valsts un izcelsmes vietas norādīšanu svaigai, atdzesētai un saldētai cūkgaļai, aitu, kazu un mājputnu gaļai, 5.–8. pantu (OV L 335, 14.12.2013., 19. lpp.).

(7)  Regulas (ES) Nr. 1169/2011 2. panta 2. punkta g) apakšpunkts un 26. pants.

(8)  Regulas (ES) Nr. 1169/2011 33. apsvērums un 2. panta 3. apakšpunkts.

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/29/EK (2005. gada 11. maijs), kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (“Negodīgas komercprakses direktīva”), 6. panta 1. punkts (OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.), kurā kā viens no elementiem, kas var izraisīt maldinošu komercpraksi, ir minēta arī “ģeogrāfiskā vai komerciālā izcelsme”, un Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 3. punkts un 36. pants.

(10)  Gazas joslā kopš 2005. gada nav bijis izraēliešu apmetņu.

(11)  Vai ar minēto salīdzināmi apzīmējumi, piemēram, “kura izcelsme ir ..”, “.. produkts” vai “ražots ..”, kas arī varētu būt lietots attiecīgajā kontekstā.

(12)  Šo apzīmējumu neuzskata par Palestīnas valsts atzīšanu, un tas neskar dalībvalstu individuālo nostāju šajā jautājumā.

(13)  Vajadzības gadījumā minot arī Austrumjeruzalemi.

(14)  Regulas (ES) Nr. 1169/2011 26. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 3. punkts.

(15)  Direktīvas 2005/29/EK 7. panta 1. punkts.

(16)  Skatīt, piemēram, attiecībā uz pārtiku par mazumtirgotāju un viņu piegādātāju attiecībām Regulas (ES) Nr. 1169/2011 8. pantu.

(17)  Par šo punktu skatīt Paziņojumu importētājiem – imports no Izraēlas uz ES (OV C 232, 3.8.2012., 5. lpp.).

(18)  Uz vairākiem produktiem, ko ieved no Rietumkrasta, Gazas joslas un Austrumjeruzalemes, attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona Pagaidu asociācijas līgums par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pārvaldes vajadzībām, no otras puses, kas parakstīts Briselē 1997. gada 24. februārī (OV L 187, 16.7.1997., 3. lpp.).

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/7

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 375/06)

| 1. | Komisija 2015. gada 4. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumam Tengelmann group (Vācija) piederošais uzņēmums OBI Group Holding SE & Co. KGaA (OBI, Vācija) un tā meitasuzņēmumi Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu bauMax Steyr, kas ir uzņēmumam bauMax AG (Austrija) piederošs mazumtirdzniecības veikals, iegādājoties aktīvus un citā veidā. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2015. gada 4. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmumam Tengelmann group (Vācija) piederošais uzņēmums OBI Group Holding SE & Co. KGaA (OBI, Vācija) un tā meitasuzņēmumi Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār uzņēmumu bauMax Steyr, kas ir uzņēmumam bauMax AG (Austrija) piederošs mazumtirdzniecības veikals, iegādājoties aktīvus un citā veidā.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  OBI
  : “dari pats” mazumtirdzniecības veikalu un “dari pats” mazumtirdzniecības veikalu franšīzes sistēmas vadīšana vairākās Eiropas valstīs un Krievijā,
  —   
  bauMax Steyr
  : apsaimnieko vienu no “dari pats” mazumtirdzniecības veikaliem. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  OBI
  : “dari pats” mazumtirdzniecības veikalu un “dari pats” mazumtirdzniecības veikalu franšīzes sistēmas vadīšana vairākās Eiropas valstīs un Krievijā,

—   
  bauMax Steyr
  : apsaimnieko vienu no “dari pats” mazumtirdzniecības veikaliem.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Eiropas Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7817 – OBI / bauMax Standort Steyr uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/8

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta M.7573 – DMK / DOC Kaas)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 375/07)

| 1. | Komisija 2015. gada 5. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums DMK Deutsches Milchkontor GmbH (DMK, Vācija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā nozīmē kontroli pār visu uzņēmumu DOC Kaas BV (DOC Kaas, Nīderlande) uz mijmaiņas un pirkuma līguma pamata. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2015. gada 5. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmums DMK Deutsches Milchkontor GmbH (DMK, Vācija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā nozīmē kontroli pār visu uzņēmumu DOC Kaas BV (DOC Kaas, Nīderlande) uz mijmaiņas un pirkuma līguma pamata.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:
  —   
  DMK
  : izstrādā, ražo un izplata plaša sortimenta piena produktus, tostarp piena pamatproduktus, sieru, sūkalu produktus, zīdaiņu pārtiku, saldējumu, veselības produktus un piena sastāvdaļas pārtikas ražošanai,
  —   
  DOC Kaas
  : izstrādā, ražo un izplata Hollandes sieru un cita veida cieto un puscieto sieru. Mazākā mērā DOC grupa arī ražo un izplata krējuma un sūkalu produktus. |
| --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—   
  DMK
  : izstrādā, ražo un izplata plaša sortimenta piena produktus, tostarp piena pamatproduktus, sieru, sūkalu produktus, zīdaiņu pārtiku, saldējumu, veselības produktus un piena sastāvdaļas pārtikas ražošanai,

—   
  DOC Kaas
  : izstrādā, ražo un izplata Hollandes sieru un cita veida cieto un puscieto sieru. Mazākā mērā DOC grupa arī ražo un izplata krējuma un sūkalu produktus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.
  Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7573 – DMK / DOC Kaas uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos apsvērumus par ierosināto darījumu.

Apsvērumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Apsvērumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru M.7573 – DMK / DOC Kaas uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 12.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 375/9

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 375/08)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantu.

VIENOTS DOKUMENTS

SLAVONSKI KULEN/SLAVONSKI KULIN

ES Nr.: HR-PGI-0005-01216 – 20.3.2014.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1.   Nosaukums vai nosaukumi

Slavonski kulen/Slavonski kulin

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Horvātijas Republika

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2.   Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Slavonski kulen/Slavonski kulin ir konservēta dūmdesa, ko gatavo, cūkas aklās zarnas apvalkā pildot maisījumu, kurā ir augstākās kvalitātes cūkgaļas gabali, cūkas muguras speķis, sāls un garšvielas. Pildīto apvalku secīgi pakļauj šādiem procesiem, kas ilgst vismaz 150 dienas: fermentēšanai, aukstajai kūpināšanai, vītināšanai un nogatavināšanai.

Neatkarīgi no tā, kurā no dažādiem iespējamiem laikposmiem ir sākusies Slavonski kulen/Slavonski kulin gatavošana, vismaz 150 dienas ilgā gatavošanas procesa beigās jebkura ražotāja produktam ir jāpiemīt tādām fizikāli ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām, kādas norādītas 3.2. punktā.

Slavonski kulen/Slavonski kulin ārējam izskatam ir raksturīga cilindriska forma, kas var būt atšķirīga atkarībā no cūkas aklās zarnas apvalka lieluma un tilpuma. Dūmdesa ir viendabīgi gaišā līdz tumši brūnā krāsā bez virsas defektiem, krokojumiem vai ieplaisājumiem un ir aizsieta ar kaņepju šķiedru auklu, kas cieši pieguļ apvalka dabiskajai struktūrai. Šķērsgriezumā redzamas vienmērīgi samaisītas gaļas un speķa daļiņas, un maisījumā nav saistaudu atlieku. Gaļas krāsa ir gaiši sarkana līdz tumši sarkana, savukārt speķa krāsa ir balta līdz oranža; dūmdesai nav izteikti tumšākas ārmalas, bet, ja tāda ir, tad tā ir tikai nedaudz tumšāka.

Desai ir patīkams aromāts: tās ārpuse smaržo pēc malkas dūmiem, bet iekšpuse – pēc fermentētas cūkgaļas, paprikas un ķiploka, ar vieglu kūpinājuma noti. Konsistence stingra, nav irdena; desa ir labi griežama un viegli košļājama. Produktam raksturīga spēcīga fermentētas, nogatavinātas cūkgaļas garša, sāļums un pikantums, taču bez skābenuma vai rūgtenuma.

Produktu Slavonski kulen/Slavonski kulin piedāvājot tirgū, tam jāsver vismaz 900 g un ir jābūt ar šādām fizikāli ķīmiskajām īpašībām: ūdens saturs nedrīkst pārsniegt 40 %, tauku saturs – 35 %, un ūdens aktivitātei (aw) jābūt zemākai par 0,90.

3.3.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Slavonski kulen/Slavonski kulin ražo tikai no gaļas, kas iegūta no cūkām, kuras ir atnesušās un nobarotas 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ražošanā drīkst izmantot vienīgi gaļu no vietējās Slavonijas melnās šķirnes cūkām, lielajām Jorkšīras un zviedru Landrasa tīršķirnes mājas cūkām, divu šo šķirņu krustojumcūkām, minēto šķirņu atgriezeniskā krustošanā iegūtiem pēcnācējiem un divu šo šķirņu krustojumiem ar Duroc šķirni. Ražošanā par izejvielu izmanto kastrētus tēviņus un mātītes (jauncūkām un atšķirtām jaunām sivēnmātēm), kuru vecums ir 12–20 mēneši un kuru galīgais svars sasniedz vismaz 140 kg.

Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošanā izmanto cūkgaļu, kura pieder pie vienas no šādām kategorijām: pirmā (I) – ciskas daļa (bez lecamās locītavas), muguras garā muskuļa, gurnu un muguras daļa; otrā (II) – plecu lāpstiņas (bez priekškājām); trešā (III) – kakls un stingrais muguras speķis (ne vairāk kā 10 %). Par desas apvalku izmanto notīrītu un izkaltētu cūkas aklo zarnu. Pildījumam pievieno šādas garšvielas: galda sāli, saldo un sīvo sarkano papriku un ķiplokus.

3.4.   Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visiem Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošanas posmiem, ieskaitot cūku nobarošanu, jānoris 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ražošanas procesā ietilpst pildījuma sagatavošana, fermentēšana, aukstā kūpināšana, vītināšana un nogatavināšana. Ikgadējais ražošanas cikls norit laikposmā no 1. novembra līdz 31. martam.

3.5.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6.   Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

—

4.   Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Slavonski kulen/Slavonski kulin ražo Horvātijas reģiona Slavonijas noteiktā apgabalā, kurā ietilpst šādu novadu (županiju) pilsētas un pašvaldības (opčinas):

visa Vukovar-Srijem županija; šādas pilsētas un opčinas Osijek-Baranja županijā: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci un Vuka; visa Brod-Posavina županija; visa Požega-Slavonia županija; šādas pilsētas un opčinas Sisak-Moslavina županijā: Lipovljani, Kutina (ciemati: Banova Jaruga, Međurić, Jamarica un Janja Lipa), Novska un Jasenovac; šādas pilsētas un opčinas Bjelovar-Bilogora županijā: Garešnica (ciemati: Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg un Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač un Daruvar; šādas pilsētas un opčinas Virovitica-Podravina županijā: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (ciemati: Stari Gradac, Starogradački Marof un Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin un Zdenci.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne starp Slavonski kulen/Slavonski kulin un ģeogrāfisko apgabalu, kurā to ražo, balstās uz šādiem faktoriem: vietējo ražotāju tradīcijām un zinātību un klimatiskajiem apstākļiem, kas ir labvēlīgi gaļas apstrādei un konservēšanai dabiskos apstākļos.

Vēsturiskas liecības pierāda, ka dūmdesu (kulen) ražošanai Slavonijā ir vairāk nekā 200 gadu sena vēsture. Slavonija ir apgabals ar izteiktām augkopības/lopkopības tradīcijām; tajā vienmēr bijuši cūkkopībai un cūkgaļas apstrādei piemēroti apstākļi. Cūkkopības attīstība Slavonijā pastiprinājās pēc turku atkāpšanās un Militārās robežas apgabala izveides 17. gadsimtā, kad sāka vērsties plašumā cūku audzēšana militāristu patēriņam un galveno patēriņa centru vajadzībām. Sākotnēji cūkas audzēja galvenokārt speķa un tauku dēļ, un tikai vēlāk, attīstoties miesnieka arodam, aizsākās arī citu produktu, piemēram, desu un dūmdesu ražošana.

Slavonijas apgabalā valda mērens kontinentālais klimats ar aukstām ziemām un siltām vasarām. Saskaņā ar tradīciju cūku kaušana un Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana notiek ziemā, kad zemā gaisa temperatūra nodrošina labus dabas apstākļus gaļas apstrādei. Gaisa vidējā temperatūra no novembra līdz martam 0,2–6,9 °C dabiskā veidā pasargā gaļu no bojāšanās.

Ierobežojumi, kas jāievēro attiecībā uz cūku izcelsmi, ir saistīti ar Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošanas tradīciju un šā produkta reputāciju tirgū. Produkta Slavonski kulen/Slavonski kulin pamatā ir Slavonijā pastāvošā tradīcija ziemas sākumā nokaut smagākās mājas cūkas, lai iegūtu gaļu, taukus un vītinātus gaļas produktus, tādējādi nodrošinot pārtiku vietējiem iedzīvotājiem visam nākamajam gadam. Tradicionālajā Slavonijas cūku kaušanā ietilpa dažādi posmi, sākot no dzīvnieka nokaušanas un beidzot ar tradicionālo konservēto gaļas produktu gatavošanu, kūpināšanu un vītināšanu. Cūku bēres bija svarīgs sabiedrisks pasākums, uz ko ieradās radi, draugi un kaimiņi, lai padarīto darbu nosvinētu ar līksmām dziesmām un dejām. Slavonski kulen/Slavonski kulin gatavoja no tādu cūku gaļas, kuras audzētas vienā un tai pašā lauku saimniecībā vai kuras iegādātas no kaimiņu saimniecībām. Šī tradīcija tiek ievērota joprojām. Nav pierādījumu, kas liecinātu, ka produkts Slavonski kulen/Slavonski kulin kādreiz būtu gatavots no cūkgaļas, kuras izcelsmes vieta būtu bijusi ārpus Slavonijas.

Slavonski kulen/Slavonski kulin organoleptiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības nosaka produkta ražošanas metode un vietējo iedzīvotāju tradīcijas un zinātība. Produkta Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana vienmēr ir balstījusies uz vietējo ražotāju īpašo zinātību un prasmēm, izvēloties izejvielu un ražošanas procesu. Ražošanas procesā izmanto vienīgi augstākās kvalitātes gaļas gabalus un muguras speķi no vietēji audzētām vecākām un smagākām cūkām. Desu gatavošana notiek saskaņā ar tradicionālu recepti, izmantojot tikai dabiskas izcelsmes sastāvdaļu maisījumu: saldo un sīvo sarkano papriku, ķiplokus un galda sāli. Tauku saturs pildījumā ir visai zems (līdz 10 %), un tas nozīmē, ka Slavonski kulen/Slavonski kulin augstā gaļas satura dēļ ir ne tikai īpaši augstvērtīga desa, bet arī viena no grūtāk žāvējamām desām.

Pildījuma iepildīšanai salīdzinoši liela diametra cūkas zarnas apvalkā un iegūtās smagās desas apstrādei ir vajadzīgas papildu prasmes un zināšanas, kuras saistītas ar desas aizsiešanu ar roku, kūpināšanu, vītināšanu un nogatavināšanu, kas aizņem samērā ilgu laiku. Tādējādi Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana ir tehnoloģiskā ziņā sarežģītāka un laikietilpīgāka nekā citu desu gatavošana.

Īpašā ražošanas metode piešķir Slavonski kulen/Slavonski kulin specifisku izskatu un īpašības. Slavonski kulen/Slavonski kulin pilda cūkas zarnas apvalkā, kuru nosien ar īpaši raksturīgu vijumu. Produkta virsu viegli kūpina skābarža, oša vai dižskābarža malkas dūmos; desas šķērsgriezumam raksturīga harmoniska gaļas un speķa mozaīka. Maisījumu iegūst, samaļot sastāvdaļas ar gaļasmašīnu (sieta caurumu diametram jābūt 6–12 mm). Vieglo kūpinājuma aromātu Slavonski kulen/Slavonski kulin piešķir rūpīgi veiktā aukstā kūpināšana lapu koku malkas dūmos, savukārt raksturīgi sāļās un pikantās fermentētās cūkgaļas smaržu un garšu nosaka tradicionālo garšvielu pievienošana, augstais liesās gaļas saturs, un produkta īpašā apstrādes metode – vītināšana un nogatavināšana, kas ilgst vairākus mēnešus.

Pateicoties augstākās kvalitātes sastāvdaļām, tradicionālajai receptei, gatavošanas procesam un ilgumam, kas paaudžu paaudzēs saglabāti nemainīgi līdz pat šai dienai, Slavonski kulen/Slavonski kulin izceļas ar specifiskām īpašībām un saglabā saikni ar vietējo kopienu. Slavonski kulen/Slavonski kulin reputācija ir cieši saistīta ar šā produkta lomu Slavonijas tradīciju mantojumā, tā nosaukumu un ekonomisko nozīmi.

Pagātnē kulen bija augsti vērtēta prece; to kā dāvanu pasniedza tuvam draugam vai kādam ievērojamam cilvēkam. Ražošanas apmēri parasti bija nelieli, t. i., no vienas cūkas ieguva vienu kulen, tāpēc produktu mēdza taupīt īpašiem gadījumiem un svarīgiem viesiem. Kulen ir minēts arī daudzu rakstnieku darbos, kuros aprakstīti seno laiku Slavonijas iedzīvotāju sadzīves notikumi un dzīvesveids. Pieaugot ražošanas apjomiem un palielinoties vietējo iedzīvotāju pirktspējai, mūsdienās Slavonski kulen/Slavonski kulin viesiem dāvina un ceļ galdā biežāk. Tagad būtu grūti iedomāties, ka saviesīgi pasākumi, baznīcas svētki, valsts svētki, tradicionālas ceremonijas un ģimenes sanākšanas varētu notikt bez Slavonski kulen/Slavonski kulin kā cienasta. Paraža pasniegt dāvanā Slavonski kulen/Slavonski kulin ir saglabājusies joprojām (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagreba, 2005, 127. lpp.).

Slavonski kulen/Slavonski kulin reputācija ir cieši saistīta arī ar tā nosaukumu. Produkta nosaukums Slavonski kulen pirmoreiz minēts 1968. gadā laikrakstā Vinkovački list (Vinkovački list Nr. 15, 12.4.1968., 5. lpp.). Jāpiebilst, ka dažādos Horvātijas dialektos attiecībā uz šo dūmdesu kulen tiek lietoti vēl šādi sinonīmi: kulin, kuljen, kulijen. Tomēr visbiežāk lieto apzīmējumus kulen un kulin, no kuriem pirmajam dod priekšroku štokaviešu (horvātu valodas oficiālās izrunas jeb ijekaviešu) dialekta pārstāvji, bet otrajam – ikaviešu dialekta pārstāvji. Šodien tirdzniecībā un komercdokumentos (rēķinos, produkta marķējumos, cenu sarakstos) šā produkta apzīmēšanai izmanto nosaukumu Slavonski kulen vai Slavonski kulin.

Slavonijā daļai lauksaimniecību Slavonski kulen/Slavonski kulin ražošana ir nozīmīgs ienākumu avots. Vietējā tirgū pieprasījums pēc šā produkta pārsniedz piedāvājumu. Turklāt Slavonski kulen/Slavonski kulin ir viens no retajiem produktiem, kas veicina Slavonijas saimniecību, it īpaši cūku fermu, konkurētspēju tirgū.

Slavonski kulen/Slavonski kulin specifiku, ar kuru šis produkts atšķiras no līdzīgiem izstrādājumiem, nosaka tradicionālās ražošanas tehnoloģijas izmantošana, kas saglabāta līdz pat mūsu dienām, izejvielu kvalitāte (no vietējo šķirņu vai īpaši piemērotu šķirņu cūkām iegūti nogatavinātas gaļas augstākās kvalitātes gabali), dabiskas sastāvdaļas un tradicionāls pagatavošanas laiks.

Ņemot vērā iepriekš minēto, nav šaubu, ka Slavonijas iedzīvotāju acīs Slavonski kulen/Slavonski kulin ir vairāk nekā tikai tradicionāls pārtikas produkts – slavonieši to uztver kā būtisku savas kultūras un vēstures mantojuma daļu.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(6. panta 1. punkta otrā daļa Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (2))

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.

---