# Uradni list C 377/13.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 377 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5813. november 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 377

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5813. november 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| 2015/C 377/01 | Sporočilo komisije evropskemu parlamentu, svetu in računskemu sodišču Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2014 | 1 |
| 2015/C 377/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo sodišče predloži evropskemu parlamentu in svetu – poročilo neodvisnega revizorja | 146 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

2015/C 377/01

Sporočilo komisije evropskemu parlamentu, svetu in računskemu sodišču Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2014

1

2015/C 377/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo sodišče predloži evropskemu parlamentu in svetu – poročilo neodvisnega revizorja

146

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

| 13.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2014

(2015/C 377/01)

KAZALO

| RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA | 2 |
| --- | --- |

| IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU | 22 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA | 23 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 24 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 25 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 26 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 27 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 28 |
| --- | --- |

| ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA | 99 |
| --- | --- |

RAZPRAVA O RAČUNOVODSKIH IZKAZIH IN NJIHOVA ANALIZA

1.   INSTITUCIONALNO UPRAVLJANJE IN OPERACIJE EU

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) je gospodarsko in politično partnerstvo 28 evropskih držav. Ustanovljena je bila leta 1993 z Maastrichtsko pogodbo ter nasledila Evropsko skupnost, Evropsko skupnost za premog in jeklo (v nadaljnjem besedilu: ESPJ) in Euratom. Zadnja velika sprememba ustavne podlage EU, tj. Lizbonska pogodba, je začela veljati 1. decembra 2009.

EU temelji na načelu pravne države. To pomeni, da vsak ukrep EU sloni na pogodbah, ki so jih po demokratičnem postopku prostovoljno potrdile vse države članice EU. Ima edinstveno institucionalno ureditev:

| — | evropski državljani neposredno izvolijo poslance Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

evropski državljani neposredno izvolijo poslance Evropskega parlamenta,

| — | širše prednostne naloge EU določa Evropski svet, v katerem so voditelji držav članic in EU, |
| --- | --- |

—

širše prednostne naloge EU določa Evropski svet, v katerem so voditelji držav članic in EU,

| — | vlade zagovarjajo nacionalne interese svoje države v Svetu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Svet), |
| --- | --- |

—

vlade zagovarjajo nacionalne interese svoje države v Svetu Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Svet),

| — | interese EU kot celote podpira Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija). Njenega predsednika izvoli Evropski parlament, člane Komisije pa predlagajo nacionalne vlade v medsebojnem soglasju z novoizvoljenim predsednikom. Člane komisije nato kot kolegij z glasovanjem potrdi Evropski parlament. |
| --- | --- |

—

interese EU kot celote podpira Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija). Njenega predsednika izvoli Evropski parlament, člane Komisije pa predlagajo nacionalne vlade v medsebojnem soglasju z novoizvoljenim predsednikom. Člane komisije nato kot kolegij z glasovanjem potrdi Evropski parlament.

EU ima svoj pravni red, ki je ločen od mednarodnega prava in je sestavni del pravnih sistemov držav članic. Pravni red EU temelji na njenih lastnih pravnih virih. Zaradi njihove različne narave jih je bilo treba postaviti v hierarhično razmerje. Primarna zakonodaja je na vrhu hierarhije in vključuje ustanovne pogodbe. Temu sledijo mednarodni sporazumi, sklenjeni z EU, splošna pravna načela in sekundarna zakonodaja, ki temeljijo na pogodbah.

Viri prava EU in hierarhična razmerja:

| — | Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU), Pogodba o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, druge pogodbe in protokoli, |
| --- | --- |

—

Pogodba o Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: PEU), Pogodba o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, druge pogodbe in protokoli,

| — | mednarodni sporazumi, |
| --- | --- |

—

mednarodni sporazumi,

| — | splošna načela prava Unije, |
| --- | --- |

—

splošna načela prava Unije,

| — | sekundarna zakonodaja. |
| --- | --- |

—

sekundarna zakonodaja.

Institucionalno upravljanje EU sestavljajo institucije, agencije in drugi organi EU, ki so našteti v pojasnilu 10 Pojasnil k računovodskim izkazom. Glavne institucije, ki so odgovorne za oblikovanje politik in sprejemanje odločitev, so Evropski parlament, Evropski svet, Svet in Komisija.

Evropski parlament

Evropski parlament je pomemben forum za politične razprave in sprejemanje odločitev na ravni EU. Poslance Evropskega parlamenta volijo volivci neposredno v vseh državah članicah, njihova naloga pa je zastopanje interesov državljanov pri oblikovanju zakonodaje EU ter zagotavljanje demokratičnega delovanja drugih institucij EU.

Z leti in več spremembami evropskih pogodb je Evropski parlament pridobil precejšnje zakonodajne in proračunske pristojnosti, ki mu omogočajo, da lahko skupaj s predstavniki vlad držav članic v Svetu odloča o usmeritvi evropskega projekta. Pri tem si Evropski parlament prizadeva spodbujati demokracijo in človekove pravice, in sicer ne le v Evropi, ampak tudi po svetu.

Evropski parlament v letnem proračunskem postopku enakopravno sodeluje s Svetom. V proračunski proces je vključen že od pripravljalne faze, zlasti pri določanju splošnih smernic in načina porabe, pa do samega sprejetja proračuna. Skupaj s Svetom določi proračun in spremlja njegovo izvrševanje. Evropski parlament na priporočilo Sveta podeli razrešnico glede izvrševanja proračuna EU. Nazadnje mora Evropski parlament podati odobritev večletnega finančnega okvira (v nadaljnjem besedilu: VFO), ki zagotavlja urejeno izvrševanje odhodkov EU v mejah lastnih sredstev. Trenutni predsednik EP je Martin Schulz.

Evropski svet in Svet Evropske unije

Evropski svet, ki ga sestavljajo voditelji držav ali vlad držav članic ter njegov predsednik in predsednik Komisije, zagotavlja potrebne spodbude za razvoj EU in določa splošne politične usmeritve in prednostne cilje. Trenutni predsednik Evropskega sveta je Donald Tusk.

Svet skupaj z Evropskim parlamentom sprejema zakonodajo EU v obliki uredb in direktiv ter pripravlja sklepe in nezavezujoča priporočila. Svet sestavljajo po en predstavnik posamezne države članice na ministrski ravni, ki je pooblaščen, da z glasovanjem prevzema obveznosti v imenu vlade svoje države. Svetu, razen v njegovi sestavi za zunanje zadeve, predseduje predstavnik države članice, ki predseduje Uniji na podlagi enakopravne rotacije, ki nastopi vsakih šest mesecev. Odbor, ki ga sestavljajo stalni predstavniki vlad držav članic (Coreper), pripravlja delo Sveta.

Svet na področjih, za katera je pristojen, sprejema odločitve s kvalificirano večino, razen če pogodbe ne določajo drugače (npr. soglasje ali navadna večina). Svet je ena od dveh vej (druga je Evropski parlament) proračunskega organa, ki sprejema proračun EU. Svet prav tako s posebnim zakonodajnim postopkom ter soglasno sprejema sklepe o določbah, ki veljajo za sistem lastnih sredstev in večletni finančni okvir. V zadnjem primeru mora Evropski parlament svojo odobritev izglasovati z večino poslancev. Najnovejši večletni finančni okvir (2014–2020) je Svet sprejel novembra 2013.

Evropska komisija

Komisija je izvršilni organ EU. Zastopa interese EU kot celote (ne pa interesov posameznih držav).

Glavne naloge Komisije so:

| — | priprava predlogov zakonodaje, ki jih nato sprejmeta sozakonodajalca, tj. Evropski parlament in Svet, |
| --- | --- |

—

priprava predlogov zakonodaje, ki jih nato sprejmeta sozakonodajalca, tj. Evropski parlament in Svet,

| — | izvrševanje evropskega prava (po potrebi s pomočjo Sodišča EU), |
| --- | --- |

—

izvrševanje evropskega prava (po potrebi s pomočjo Sodišča EU),

| — | določanje ciljev in prednostnih nalog ukrepanja, ki se vsako leto predstavijo v delovnem programu Komisije, ter delovanje v smeri njihovega izpolnjevanja, |
| --- | --- |

—

določanje ciljev in prednostnih nalog ukrepanja, ki se vsako leto predstavijo v delovnem programu Komisije, ter delovanje v smeri njihovega izpolnjevanja,

| — | upravljanje in izvrševanje politik in proračuna EU, |
| --- | --- |

—

upravljanje in izvrševanje politik in proračuna EU,

| — | zastopanje Unije zunaj Evrope (na primer pogajanja o trgovinskih sporazumih med EU in drugimi državami). |
| --- | --- |

—

zastopanje Unije zunaj Evrope (na primer pogajanja o trgovinskih sporazumih med EU in drugimi državami).

Vsakih pet let je imenovana nova ekipa 28 komisarjev (po eden iz vsake države članice EU). Kandidata za predsednika Komisije Evropskemu parlamentu predlaga Evropski svet, ki odloča s kvalificirano večino in ob upoštevanju volitev v Evropski parlament. Predsednika Komisije nato izvoli Evropski parlament z večino glasov poslancev (kar pomeni najmanj 376 od 751 glasov). Izvoljeni predsednik po volitvah izbere še preostalih 27 članov Komisije, in sicer na podlagi predlogov držav članic. O končnem seznamu kandidatov za komisarje mora novoizvoljeni predsednik doseči soglasje s Svetom. Komisijo kot celoto mora potrditi Parlament. Pred tem kandidate za komisarje ocenijo različni odbori Evropskega parlamenta. Mandat sedanje Komisije se bo zaključil 31. oktobra 2019. Njen predsednik je Jean-Claude Juncker.

Trenutne prednostne naloge Komisije so (1) delovna mesta, rast in naložbe, (2) enotni digitalni trg, (3) energetska unija in podnebje, (4) notranji trg, (5) ekonomska in monetarna unija, (6) prosta trgovina EU-ZDA, (7) pravosodje in temeljne pravice, (8) migracije, (9) EU kot svetovni akter in (10) demokratične spremembe.

Osebje Komisije je razdeljeno po oddelkih, ki se imenujejo „generalni direktorati“ ali službe, pri čemer je vsak od njih odgovoren za posamezno področje, vodi pa ga generalni direktor. Generalni direktorati pripravljajo zakonodajo, a njihovi predlogi postanejo uradni šele, ko jih sprejme kolegij komisarjev (na seji z 28 komisarji). Generalni direktorati upravljajo tudi pobude o financiranju na ravni EU, opravljajo javna posvetovanja in izvajajo dejavnosti komuniciranja.

Komisija upravlja tudi veliko izvajalskih agencij, ki pomagajo upravljati programe EU.

2.   POBUDE IN STRATEGIJE KOMISIJE

Nova Komisija, ki je svoj mandat začela novembra 2014, je pripravila svoj delovni program za leto 2015 in nove pobude za Komisijo do leta 2019. Delovni program določa načrte Komisije in opredeljuje ukrepe, ki bodo pozitivno vplivali na delovna mesta, rast in naložbe v letu 2015. Ta program se osredotoča na omejeno vrsto konkretnih novih pobud, kot so:

Nova spodbuda za delovna mesta, rast in naložbe:

| — | Naložbena ofenziva v višini 315 milijard EUR: zakonodajno ukrepanje na podlagi načrta, objavljenega konec leta 2014, sprostitev javnih in zasebnih naložb v realno gospodarstvo v naslednjih treh letih, |
| --- | --- |

—

Naložbena ofenziva v višini 315 milijard EUR: zakonodajno ukrepanje na podlagi načrta, objavljenega konec leta 2014, sprostitev javnih in zasebnih naložb v realno gospodarstvo v naslednjih treh letih,

| — | spodbujanje vključevanja na trg dela in zaposljivosti ter |
| --- | --- |

—

spodbujanje vključevanja na trg dela in zaposljivosti ter

| — | pregled strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

—

pregled strategije Evropa 2020.

Sveženj za enotni digitalni trg:

| — | ustvarjanje pogojev za živahno digitalno gospodarstvo in družbo z dopolnitvijo regulativnega okolja za telekomunikacije, |
| --- | --- |

—

ustvarjanje pogojev za živahno digitalno gospodarstvo in družbo z dopolnitvijo regulativnega okolja za telekomunikacije,

| — | posodobitev pravil o avtorskih pravicah, |
| --- | --- |

—

posodobitev pravil o avtorskih pravicah,

| — | poenostavljena pravila za potrošnike pri spletnih in digitalnih nakupih, |
| --- | --- |

—

poenostavljena pravila za potrošnike pri spletnih in digitalnih nakupih,

| — | krepitev kibernetske varnosti ter |
| --- | --- |

—

krepitev kibernetske varnosti ter

| — | vključevanje digitalizacije. |
| --- | --- |

—

vključevanje digitalizacije.

Odporna energetska unija z v prihodnost usmerjeno podnebno politiko

| — | Vzpostavitev evropske energetske unije: zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo, nadaljnje povezovanje nacionalnih energetskih trgov, zmanjšanje evropskega povpraševanja po energiji in dekarbonizacija mešanice energijskih virov ter |
| --- | --- |

—

Vzpostavitev evropske energetske unije: zagotavljanje zanesljive oskrbe z energijo, nadaljnje povezovanje nacionalnih energetskih trgov, zmanjšanje evropskega povpraševanja po energiji in dekarbonizacija mešanice energijskih virov ter

| — | večstranski odziv na podnebne spremembe. |
| --- | --- |

—

večstranski odziv na podnebne spremembe.

Bolj povezan in pravičnejši notranji trg:

| — | Strategija za notranji trg, |
| --- | --- |

—

Strategija za notranji trg,

| — | sveženj na področju mobilnosti delovne sile, |
| --- | --- |

—

sveženj na področju mobilnosti delovne sile,

| — | akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov, |
| --- | --- |

—

akcijski načrt za unijo kapitalskih trgov,

| — | okvir za reševanje finančnih institucij ter |
| --- | --- |

—

okvir za reševanje finančnih institucij ter

| — | paket o letalskem prometu. |
| --- | --- |

—

paket o letalskem prometu.

Trgovinska in naložbena strategija za spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in rasti

Območje pravosodja in temeljnih pravic:

| — | Pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter |
| --- | --- |

—

Pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah ter

| — | evropska agenda za varnost. |
| --- | --- |

—

evropska agenda za varnost.

Nova migracijska politika:

| — | Razvoj novega pristopa v zvezi z zakonitim priseljevanjem, da bi EU postala privlačna destinacija za nadarjene ljudi in ljudi s spretnostmi ter |
| --- | --- |

—

Razvoj novega pristopa v zvezi z zakonitim priseljevanjem, da bi EU postala privlačna destinacija za nadarjene ljudi in ljudi s spretnostmi ter

| — | izboljšanje upravljanja priseljevanja v EU z intenzivnejšim sodelovanjem s tretjimi državami, solidarnostjo med državami članicami in bojem proti trgovini z ljudmi. |
| --- | --- |

—

izboljšanje upravljanja priseljevanja v EU z intenzivnejšim sodelovanjem s tretjimi državami, solidarnostjo med državami članicami in bojem proti trgovini z ljudmi.

Močnejši svetovni akter:

| — | Evropska sosedska politika ter |
| --- | --- |

—

Evropska sosedska politika ter

| — | cilji trajnostnega razvoja po letu 2015. |
| --- | --- |

—

cilji trajnostnega razvoja po letu 2015.

Pošteno davčno okolje:

| — | Akcijski načrt o prizadevanjih za boj proti davčnim utajam in goljufijam, vključno z ukrepi na ravni EU, ki bodo omogočili prehod na sistem, v katerem se dobiček obdavči v državi, v kateri se ustvari, vključno s samodejno izmenjavo informacij o davčnih stališčih in stabilizacijo osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ter |
| --- | --- |

—

Akcijski načrt o prizadevanjih za boj proti davčnim utajam in goljufijam, vključno z ukrepi na ravni EU, ki bodo omogočili prehod na sistem, v katerem se dobiček obdavči v državi, v kateri se ustvari, vključno s samodejno izmenjavo informacij o davčnih stališčih in stabilizacijo osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ter

| — | obvezna izmenjava informacij o davčnih stališčih. |
| --- | --- |

—

obvezna izmenjava informacij o davčnih stališčih.

Unija demokratičnih sprememb:

| — | Sporazum EU o boljši pripravi zakonodaje, |
| --- | --- |

—

Sporazum EU o boljši pripravi zakonodaje,

| — | obvezen register za preglednost ter |
| --- | --- |

—

obvezen register za preglednost ter

| — | pregled postopka odločanja o gensko spremenjenih organizmih. |
| --- | --- |

—

pregled postopka odločanja o gensko spremenjenih organizmih.

Globlja ekonomska in monetarna unija: stalna prizadevanja za spodbujanje gospodarske stabilnosti in privabljanje vlagateljev v Evropo.

Komisija je pri pripravi delovnega programa preučila približno 450 predlogov, ki jih je predložila Evropskemu parlamentu in Svetu, na podlagi česar predlaga umik ali spremembo 80 od njih. Nekatere bi umaknila, ker niso usklajeni z njenimi novimi prednostnimi nalogami. V veliko primerih pa je Komisija še naprej odločno zavezana zastavljenim ciljem, vendar so predlogi neuporabni, če samo ostanejo na pogajalski mizi ali če v pogajanjih tako zvodenijo, da z njimi ni več mogoče doseči prvotnega namena. V takih primerih bo Komisija predlagala nove, boljše načine za doseganje teh ciljev.

3.   PRORAČUN EU: OD PRIPRAVE DO RAZREŠNICE

3.1.   Proračun in financiranje

Večletni finančni okvir je sestavljen iz razdelkov, pri čemer so za vsak razdelek določene letne omejitve za odobritve za prevzem obveznosti. S seštevkom zneskov zgornjih mej vseh razdelkov se lahko izračuna skupna zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti. Iz proračuna EU se financirajo najrazličnejši politike in programi po vsej Evropski uniji. Komisija namreč v skladu s prednostnimi nalogami, ki jih Evropski parlament in Svet določita v večletnem finančnem okviru, na terenu izvaja posebne programe, dejavnosti in projekte. Neposredna povezava med letnim proračunom in politikami EU se zagotavlja z oblikovanjem proračuna po dejavnostih. Nomenklatura proračuna, oblikovanega po dejavnostih, omogoča jasno opredelitev področij, na katera se nanašajo politike EU, in skupnih zneskov sredstev, dodeljenih vsakemu od teh področij. Proračun pripravi Komisija, dokončno pa se v skladu s postopkom iz člena 314 PDEU o njem dogovorita Evropski parlament in Svet, običajno sredi decembra. V skladu z načelom uravnoteženosti proračuna morajo biti skupni prihodki v danem proračunskem letu enaki skupnim odhodkom.

EU ima dva glavna vira financiranja: prihodke iz lastnih sredstev in raznovrstne prihodke. Prihodki iz lastnih sredstev sestavljajo veliko večino finančnih sredstev EU in samodejno pripadejo EU za financiranje njenega proračuna, ne da bi bila za to potrebna naknadna odločitev nacionalnih organov. Skupni znesek lastnih sredstev, potreben za financiranje proračuna, se določi tako, da se od skupnih odhodkov odštejejo drugi prihodki. Skupni znesek lastnih sredstev ne sme presegati 1,23 % bruto nacionalnega dohodka (BND) EU. Lastna sredstva se lahko razdelijo na tradicionalna lastna sredstva (kot so carinske dajatve), lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) in sredstva na osnovi bruto nacionalnega dohodka (BND). Raznovrstni prihodki, ki se ustvarijo pri dejavnostih EU (npr. globe za kršitve pravil konkurence), običajno predstavljajo manj kot 10 % celotnih prihodkov.

Na splošno si EU za financiranje svojega proračuna ne sme sposojati denarja na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij.

3.2.   Upravljanje in poraba proračuna EU

Poglavitni odhodki iz poslovanja

Odhodki EU iz poslovanja zajemajo različne razdelke večletnega finančnega okvira in so v različnih oblikah, odvisno od načina izplačevanja in upravljanja denarja. Komisija od leta 2014 svoje odhodke razvršča v naslednje skupine:

| | Neposredno upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije. |
| --- | --- |

Neposredno upravljanje: kadar proračun izvršujejo neposredno službe Komisije.

| | Posredno upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU. |
| --- | --- |

Posredno upravljanje: kadar Komisija naloge za izvrševanje proračuna zaupa organom EU ali držav članic, kot so javne agencije EU.

| | Deljeno upravljanje: po tej metodi se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Okoli 80 % odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi. |
| --- | --- |

Deljeno upravljanje: po tej metodi se naloge za izvrševanje proračuna prenesejo na države članice. Okoli 80 % odhodkov spada pod ta način upravljanja, ki zajema področja, kot sta kmetijska poraba in strukturni ukrepi.

Različni finančni udeleženci znotraj Komisije

Kolegij komisarjev nosi kolektivno politično odgovornost, vendar v praksi sam ne izvaja svojih pooblastil za izvrševanje proračuna. Te naloge vsako leto prenese na posamezne javne uslužbence, ki odgovarjajo kolegiju in za katere veljajo finančna uredba ter kadrovski predpisi. Zadevni uslužbenci – v glavnem generalni direktorji in vodje služb – so imenovani kot „odredbodajalci na podlagi prenosa pooblastil“. Naloge za izvrševanje proračuna lahko prenesejo naprej na „odredbodajalce na podlagi nadaljnjega prenosa“.

Odredbodajalci so odgovorni za celotno upravljanje od določanja, kaj je treba narediti za uresničitev ciljev politik, ki jih je zastavila institucija, do upravljanja v ta namen organiziranih dejavnosti z operativnega in proračunskega vidika. Vsak odredbodajalec mora v zvezi z dejavnostmi, za katere je odgovoren, pripraviti letno poročilo o dejavnostih, v katerem poroča o rezultatih politik in o svojem razumnem zagotovilu, ki ga morda ima, da so bila sredstva, dodeljena dejavnostim, opisanim v njegovem poročilu, porabljena za predvideni namen in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja ter da vzpostavljeni kontrolni postopki zagotavljajo potrebna jamstva glede zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi. Komisija na podlagi člena 66 finančne uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje povzetek (zbirno poročilo) posameznih letnih poročil o dejavnostih, s katerim prevzame skupno politično odgovornost za upravljanje proračuna EU v skladu s členom 317 PDEU. To poročilo in letna poročila o dejavnostih so na voljo na: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_sl.htm.

Računovodja izvršuje naloge za plačilo in naloge za izterjavo, ki jih pripravijo odredbodajalci, ter je odgovoren za upravljanje zakladnice, določanje računovodskih pravil in metod, potrjevanje računovodskih sistemov, vodenje računovodskih evidenc ter pripravo zaključnega računa institucije. Poleg tega mora računovodja podpisati zaključni račun z izjavo, da v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove.

Prevzemanje obveznosti za porabo sredstev iz proračuna EU

Preden se lahko prevzame pravna obveznost (kot je na primer pogodba ali sporazum o nepovratnih sredstvih) s tretjo osebo, mora v letnem proračunu obstajati proračunska vrstica, ki daje pravico do zadevne dejavnosti. Poleg tega mora biti v proračunski vrstici dovolj sredstev za kritje odhodkov. Če so ti pogoji izpolnjeni, je treba sredstva v proračunu rezervirati, in sicer tako, da se v računovodskem sistemu prevzame proračunska obveznost, šele nato pa se lahko prevzame pravna obveznost. Iz proračuna EU je mogoče porabiti denar samo in šele potem, ko odredbodajalec sprejme proračunsko obveznost.

Ko je proračunska obveznost odobrena, se vknjiži v proračunski računovodski sistem in odobritve se porabijo skladno s tem. Vendar to ne vpliva računovodske izkaze (ali glavno knjigo), saj odhodki še niso nastali.

Izvrševanje plačil

Komisija sodeluje v medbančnem telekomunikacijskem združenju SWIFT (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication) in opravi več kot 2 milijona plačil letno. Nobenih plačil ni mogoče izvesti, dokler odredbodajalec, ki se ukvarja z zadevnim poslom, ne odobri proračunske obveznosti.

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v posamezni pravni obveznosti. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Plačano predhodno financiranje je torej dokončni odhodek šele, ko so izpolnjeni ustrezni pogodbeni pogoji, in je zato takrat, ko se izvede začetno plačilo, v bilanci stanja EU izkazano kot sredstvo.

Ustrezni organ EU prejme zahtevek za povračilo stroškov, v katerem je utemeljeno, kako je upravičenec v skladu s pravno obveznostjo porabil znesek predhodnega financiranja. Pogostost prejemanja teh zahtevkov za povračilo stroškov se spreminja, odvisna pa je od vrste financiranega ukrepa in pogojev.

Merila za upravičenost so določena v temeljnem aktu, razpisih za zbiranje predlogov, drugih dokumentih za upravičence do nepovratnih sredstev in/ali v pogodbenih določbah sporazumov o nepovratnih sredstvih ali sklepu o nepovratnih sredstvih. Po analizi se upravičeni zneski obravnavajo kot odhodki in upravičenec je obveščen o morebitnih neupravičenih zneskih.

Finančna uredba in druga veljavna zadevna zakonodaja daje zlasti glede kmetijske in kohezijske politike pravico do preverjanja odhodkov še več let po tem, ko so nastali. Če se odkrijejo napake, nepravilnosti ali goljufije, se uporabijo finančni popravki ali izterjave (glej pojasnilo 6 Pojasnil k računovodskim izkazom).

3.3.   Finančno poročanje in prevzemanje odgovornosti

Konsolidirani zaključni račun EU vsebuje finančne informacije o dejavnostih institucij, agencij in drugih organov EU, in sicer z vidika proračuna in računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Ta zaključni račun ne vključuje zaključnih računov držav članic.

Zaključni račun EU zajema dva ločena, a povezana dela:

| (a) | računovodske izkaze; ter |
| --- | --- |

(a)

računovodske izkaze; ter

| (b) | poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo podrobno evidenco izvrševanja proračuna. |
| --- | --- |

(b)

poročila o izvrševanju proračuna, ki vsebujejo podrobno evidenco izvrševanja proračuna.

Za pripravo računovodskih izkazov EU je odgovoren računovodja Komisije, ki mora prav tako zagotoviti, da ti v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove EU.

Poleg zgoraj omenjenega zaključnega računa se pripravijo tudi ad hoc poročila o posameznih področjih, kot je poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, o finančnih instrumentih, danih jamstvih ter o finančnih popravkih.

Poročanje in prevzemanje odgovornosti na Komisiji:

Image

3.4.   Revizija in razrešnica

Revizija

Zaključni račun in upravljanje sredstev EU revidira Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki je zunanji revizor EU in ki v okviru svojih dejavnosti za Evropski parlament in Svet pripravi:

| 1. | letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna; |
| --- | --- |

1.

letno poročilo o dejavnostih, ki se financirajo iz splošnega proračuna;

| 2. | mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; ter |
| --- | --- |

2.

mnenje, ki temelji na njegovih revizijah in je vključeno v letno poročilo v obliki izjave o zanesljivosti, in sicer (i) o zanesljivosti zaključnega računa ter (ii) o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij, ki se nanašajo na prihodke, pobrane od davčnih zavezancev, in plačila končnim upravičencem; ter

| 3. | posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja. |
| --- | --- |

3.

posebna poročila, v katerih so navedene ugotovitve revizij po posameznih področjih upravljanja.

Razrešnica

Zadnja stopnja proračunskega cikla je podelitev razrešnice za proračun za dano proračunsko leto. V EU je organ, ki daje razrešnico, Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in pripravi dokončnega zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji in drugim organom EU podelil razrešnico za izvrševanje proračuna EU za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa, zbirnega poročila in letnega finančnega poročila Komisije ter letnega poročila, revizijskega mnenja in posebnih poročil Računskega sodišča ter odgovorov Komisije na vprašanja in dodatne zahteve za informacije, naslovljene na Komisijo.

Pri podelitvi razrešnice gre za politični vidik zunanje kontrole izvrševanja proračuna in pomeni odločitev, s katero Evropski parlament na priporočilo Sveta Komisijo (in druge organe EU) „razreši“ njene odgovornosti za upravljanje posameznega proračuna, saj zaznamuje konec njegovega obstoja. Postopek razrešnice se lahko konča na tri načine: s podelitvijo, odlogom podelitve ali zavrnitvijo podelitve razrešnice. Sestavni del letnega postopka podelitve razrešnice v Evropskem parlamentu so zaslišanja s komisarji, ki jih člani odbora Evropskega parlamenta za proračunski nadzor izprašajo v zvezi s področji, za katera so odgovorni. Končno poročilo o razrešnici, vključno s posebnimi priporočili Komisiji, naj ukrepa, se sprejme na plenarnem zasedanju. Priporočila Sveta glede razrešnice sprejme ECOFIN. Komisija poročilo Evropskega parlamenta o razrešnici in priporočila Sveta glede razrešnice obravnava v letnem poročilu o nadaljnjem ukrepanju, v katerem predstavi konkretne ukrepe, ki jih je sprejela za izvedbo priporočil.

4.   KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI EU: FINANČNI POLOŽAJ V LETU 2014

4.1.   Splošni trendi

Prihodki

Petletni trend prihodkov v milijonih EUR:

Image

Leta 2014 se je znesek prihodkov iz naslova BND zmanjšal, medtem ko so drugi prihodki iz lastnih sredstev ostali na podobni ravni, znesek iz izterjave odhodkov (finančni popravki in izterjave – glej pojasnilo 3.5 Pojasnil k računovodskim izkazom) pa se je skoraj podvojil, in sicer z 1,8 milijarde EUR na 3,4 milijarde EUR, kar je bilo posledica visoke stopnje zaključenih programov iz programskega obdobja kohezijske politike 2000–2006 in s tem povezanih umikov neupravičenih odhodkov ter znatnih popravkov, ki jih je Komisija naložila na področju kmetijske politike.

Odhodki

Glavne odhodkovne postavke so transferi v okviru Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in drugih instrumentov za razvoj podeželja, Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada (ESS). V proračunskem letu 2014 so predstavljali skoraj 70 % vseh stroškov.

Na splošno so bili odhodki na podobni ravni kot lani. Vendar so se zmanjšali stroški ESRR in Kohezijskega sklada, kar je bilo posledica dejstva, da se odhodki, pripoznani v letu 2014, nanašajo samo na programsko obdobje 2007–2013, medtem ko za tekoče obdobje 2014–2020 niso bili vknjiženi še nobeni odhodki zaradi počasnega zagona programov (izvajanje v državah članicah se je začelo šele leta 2015).

EU priznava tudi prihodnje plačilne obveznosti kot odhodke, ki še niso prikazani v proračunskem računovodenju na podlagi plačil. Višje prihodnje plačilne obveznosti, prikazane v okviru obveznosti iz poslovanja za kmetijstvo in razvoj podeželja ter prihodnje plačilne obveznosti za pokojninske pravice, ki so jih pridobili komisarji, poslanci Evropskega parlamenta ter zaposleni, na splošno povzročajo višje odhodke in negativen poslovni izid (navedena plačila bodo financirana iz prihodnjih proračunov in še niso vključena v prihodke).

Poslovni izid

Poslovni izid (primanjkljaj) v tem obdobju se je s 4  365 milijonov EUR v letu 2013 povečal na 11  280 milijonov EUR v letu 2014. Glavni razlog za to povečanje je precejšnja aktuarska izguba (čisti znesek v višini 9,2 milijarde EUR), povezana z obveznostmi iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih, do katere je prišlo zaradi zmanjšanja obrestnih mer. Takšna nihanja je treba pričakovati zaradi mednarodno uveljavljenih računovodskih pravil, ki se uporabljajo, in trenutnega gospodarskega okolja. Če bi se obrestne mere povečale, bi bilo treba pričakovati obraten učinek.

Ker je poleg tega to aktuarska ocena vrednosti skupnih obveznosti v določenem trenutku, tj. na dan 31. decembra 2014, in temelji na različnih zdaj veljavnih predpostavkah, ta izguba ne pomeni dejanskih stroškov za proračun EU niti ne vpliva na zneske, ki se izplačajo upokojencem iz proračuna EU v prihodnjih nekaj letih. Ta plačila so že bila predvidena v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, izvedla pa se bodo prek letnega proračunskega postopka.

Sredstva

Najpomembnejše postavke na strani sredstev v bilanci stanja so finančna sredstva (naložbe, posojila, denarna sredstva) in zneski predhodnega financiranja, ki pomenijo skoraj 85 % sredstev EU. Znesek posojil je še vedno stabilen v višini okoli 60 milijard EUR (glej pojasnilo 4.3.2 spodaj), medtem ko se je znesek finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU, povečal za skoraj 2 milijardi EUR (glej pojasnilo 4.3.1 spodaj). Na strani sredstev so v okviru postavke Opredmetena osnovna sredstva sredstva, ki se nanašajo na program Copernicus (1,5 milijarde EUR) in sredstva v gradnji za projekt Galileo (1,5 milijarde EUR).

V zadnjih letih je institucijam EU uspelo zneske v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih ob koncu leta ohraniti na nizki ravni. Visoka vrednost denarnih sredstev v višini 17,5 milijarde EUR na dan 31. decembra 2014 je povezana s proračunskim postopkom in prispevki iz lastnih sredstev v zvezi s saldi DDV in BND, prejetimi od držav članic decembra 2014 (glej pojasnilo 2.8.1 Pojasnil k računovodskim izkazom).

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Image

163 milijard EUR sredstev in 221 milijard EUR obveznosti v bilanci stanja EU za leto 2014

| Sredstva | Obveznosti |
| --- | --- |
| | |

Sredstva

Obveznosti

Image

Image

Obveznosti

Na strani obveznosti so predvsem štiri ključne postavke: obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih, finančne obveznosti, obveznosti iz poslovanja in vnaprej vračunani stroški. Največja sprememba v primerjavi z letom 2013 je povečanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih s 46,8 milijarde EUR leta 2013 na 58,6 milijarde EUR leta 2014, predvsem zaradi znatnega znižanja obrestnih mer (glej zgoraj).

Presežek obveznosti nad sredstvi ne pomeni, da so institucije EU v finančnih težavah, temveč, da bodo nekatere obveznosti financirane iz prihodnjih letnih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu 2014, čeprav so morda dejansko plačani v letu 2015 ali pozneje in se financirajo iz prihodnjih proračunov. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (plačani leta 2015) in prejemke zaposlenih (ki jih je treba plačati v naslednjih 30 in več letih).

4.2.   Predhodno financiranje

Komisija poskuša storiti največ, kar je mogoče, da bi ravni predhodnega financiranja ohranila na ustrezni ravni. Treba je vzpostaviti ravnovesje med zadostnimi kontrolami in pravočasnim pripoznavanjem odhodkov. Opozoriti je treba, da na raven predhodnega financiranja bistveno vpliva cikel večletnega finančnega okvira – na primer na začetku obdobja večletnega finančnega okvira se lahko pričakujejo veliki predujmi, ki se izplačajo državam članicam v okviru kohezijske politike.

Celoten znesek predhodnega financiranja (razen drugih predujmov državam članicam) v bilanci stanja EU znaša 45,2 milijarde EUR, od česar se 99,8 % nanaša na dejavnosti Komisije. Približno 76 % predhodnega financiranja Komisije se izvede prek deljenega upravljanja, kar pomeni, da je izvrševanje proračuna preneseno na države članice (Komisija ohrani nadzorno vlogo).

Predhodno financiranje Komisije po načinih upravljanja

Image

Večina odhodkov pod deljenim upravljanjem se nanaša na področji kmetijske porabe in strukturnih ukrepov. Najpomembnejši zneski predhodnega financiranja se financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijskega sklada (KS), Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropskega socialnega sklada (ESS).

Poraba v okviru deljenega upravljanja po skladih

Image

4.3.   Finančni instrumenti

4.3.1.   Finančni instrumenti, ki se financirajo iz proračuna EU v okviru neposrednega in posrednega upravljanja

Pomen in obseg finančnih instrumentov pri izvrševanju proračuna se iz leta v leto povečujeta. Osnovna ideja tega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Namen te pametne uporabe proračuna EU je doseči kar največji učinek razpoložljivih sredstev.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU

Image

Na splošno obstajajo tri glavne vrste finančnih instrumentov:

| — | lastniški instrumenti, |
| --- | --- |

—

lastniški instrumenti,

| — | posojilni instrumenti in |
| --- | --- |

—

posojilni instrumenti in

| — | jamstveni instrumenti. |
| --- | --- |

—

jamstveni instrumenti.

Podrobnosti o glavnih instrumentih so navedene v nadaljevanju:

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (1  996 milijonov EUR sredstev)

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe krije posojila, za katera da EU jamstvo na podlagi sklepa Sveta, zlasti posojila Evropske investicijske banke (EIB) zunaj EU in posojila v okviru makrofinančne pomoči ter posojila Euratom zunaj EU. Gre za dolgoročni instrument (nekratkoročni del: 1  489 milijonov EUR), ki ga upravlja EIB, njegov cilj pa je zajeti vsa neodplačana posojila, za katera jamči EU. Sklad se financira s plačili iz splošnega proračuna EU (dosegla naj bi 9 % vrednosti investiranega kapitala poslov), prihodki od obresti na investirana sredstva sklada in izterjanimi zneski v primeru zamude dolžnikov, za katere je sklad že moral aktivirati svoje jamstvo. Presežek ciljnega letnega zneska se vrne kot prihodek za splošni proračun EU.

EU mora vključiti rezervo za jamstva za kritje posojil tretjim državam. Namen te rezerve je kriti potrebe Jamstvenega sklada in po potrebi aktiviranih jamstev, ki presegajo znesek na razpolago v Skladu, tako da ti zneski lahko bremenijo proračun. Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neodplačanih posojil ob koncu leta.

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (961 milijonov EUR sredstev)

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) upravlja EIB, naložbeni portfelj Komisije pa se uporablja za rezervacije za finančna tveganja za posojila in jamstva, ki jih EIB zagotovi upravičenim raziskovalnim projektom. Skupni predvideni proračun Komisije za Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja znaša do 1 milijarde EUR, od tega do 800 milijonov EUR izhaja iz programa „Sodelovanje“, do 200 milijonov EUR pa iz programa „Zmogljivosti“. EIB se je zavezala, da bo zagotovila enak znesek. V okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020 ne bo novih proračunskih prispevkov v Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja. Komisija je 31. decembra 2014, vključno z Efto in prispevki tretjih držav, v Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja prispevala 856 milijonov EUR. V letu 2014 je bilo 375 milijonov EUR prispevka EU v Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja preneseno na dolžniški instrument v okviru Obzorja 2020, ki je njegov naslednik. Znesek, razkrit kot pogojna obveznost (pojasnilo 5.2.1 Pojasnil k računovodskim izkazom), pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2014, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili ali jamstvi, ki jih je dala EIB v okviru Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v sklad.

Obzorje 2020 (643 milijonov EUR sredstev)

Obzorje 2020 je nov lastniški instrument, ki deluje na podlagi večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020. Cilja programa Obzorje 2020 sta spodbujanje gospodarske rasti in ustvarjanje delovnih mest in kot takega ga politično podpirajo evropski voditelji in poslanci Evropskega parlamenta. Enotni so si, da so raziskave naložba v prihodnost, zato je program v središču načrta EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter delovna mesta. Program Obzorje 2020 s povezovanjem raziskav in inovacij prispeva k doseganju tega cilja, pri čemer poudarja odlično znanost, vodilni položaj v industriji in reševanje družbenih izzivov. Cilj je zagotoviti, da se v Evropi razvija vrhunska znanost, odpravijo ovire za inovacije in olajša sodelovanje javnega in zasebnega sektorja pri ustvarjanju inovacij. Program Obzorje 2020 upravlja EIS.

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo (524 milijonov EUR sredstev)

Iz Sklada za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo (ETF) se črpajo sredstva za program za rast in zaposlovanje, večletni program za podjetja in podjetništvo (MAP) ter okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (CIP), ki so pod skrbništvom EIS ter podpirajo ustanavljanje in financiranje zagonskih MSP z vlaganjem v primerne specializirane sklade tveganega kapitala.

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T (235 milijonov EUR sredstev)

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T (Loan Guarantee Instrument for Ten-T Projects, LGTT) je namenjen izdajanju jamstev za blažitev prihodkovnih tveganj v začetni fazi izvajanja projektov vseevropskega prometnega omrežja. Jamstvo naj bi zlasti v celoti krilo kreditne linije v pripravljenosti („stand-by“), ki bi se lahko črpale, kadar denarni tokovi projekta ne bi zadostovali za servisiranje prednostnega dolga. Ta instrument je skupni finančni proizvod Komisije in EIB. Kapitalski prispevek za instrument LGTT za obdobje financiranja 2007–2013 je bil prvotno določen na 1 milijardo EUR, pri čemer je bil enakomerno porazdeljen med Komisijo in EIB. Uredba o spremembi št. 670/2012 je 200 milijonov EUR prerazporedila pobudi za projektne obveznice, dodatnih 50 milijonov EUR pa financiranju z nepovratnimi sredstvi, tako da znaša skupni prispevek EU, ki je še na voljo za instrument, 250 milijonov EUR.

Na dan 31. decembra 2014 je prispevek Komisije v LGTT znašal 212 milijonov EUR. Znesek, pripoznan kot pogojna obveznost (pojasnilo 5.2.1 Pojasnil k računovodskim izkazom), pomeni oceno največjega mogočega obsega izgube na dan 31. decembra 2014, ki bi jo utrpela Komisija v primeru neplačil v zvezi s posojili, ki jih je dala EIB v okviru LGTT. Omeniti je treba, da je skupno tveganje Komisije omejeno na znesek, ki ga prispeva v instrument.

Finančni instrumenti, razčlenjeni po vrstah

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Sredstva skupaj | Obveznosti skupaj | Dana jamstva |
| Posojilni in lastniški instrumenti ter instrumenti tehnične pomoči | | | |
| Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA v okviru evro-sredozemskega partnerstva | 290 | (3) | |
| Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI) | 167 | (7) | |
| | 457 | (9) | |
| Posojilni instrumenti posojila za podporo MSP | 19 | — | |
| Lastniški instrumenti: | | | |
| Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP kot del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost | 323 | (0) | |
| COSME – konkurenčnost podjetij in MSP | 31 | — | |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE) | 118 | — | |
| Sklad za financiranje rasti podjetij v okviru sklada za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu | 10 | 0 | |
| Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF) v okviru sklada za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu | 21 | 0 | |
| Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF) | 19 | (0) | |
| Globalni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo (GEEREF) | 72 | — | |
| Kapitalska shema večletnega okvirnega programa (MAP) | 183 | (0) | |
| Sklad Marguerite | 37 | — | |
| Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialno vključenost | 60 | — | |
| SE4F – Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva | 52 | — | |
| Evropski sklad za energetsko učinkovitost | 89 | — | |
| Pilotni projekti za prenos tehnologij | 2 | (0) | |
| Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje | 10 | — | |
| Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območji SANAD in MENA | 9 | — | |
| | 1  035 | (1) | |
| Jamstveni instrumenti: | | | |
| Jamstveni sklad za MSP kot del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP SMEG) | 151 | (259) | — |
| COSME LGF – konkurenčnost podjetij in MSP | 39 | (1) | (42) |
| Obzorje 2020 – financiranje EU za inovatorje | 478 | (11) | (98) |
| Obzorje 2020 – jamstvo za MSP | 165 | (1) | (267) |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte Ten-T (LGTT) | 235 | (3) | (209) |
| Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu | 21 | (2) | (10) |
| Večletni program (MAP) za podjetja | 26 | (41) | — |
| Finančni mehanizem za naravni kapital | 3 | — | — |
| Pobuda za projektne obveznice (PBI) | 149 | (2) | (138) |
| Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE) | 6 | (0) | — |
| Evropski mikrofinančni jamstveni instrument Progress (PMF TA) | 13 | (9) | — |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 961 | (32) | (883) |
| Jamstveni sklad za MSP | 60 | (15) | — |
| | 2  309 | (376) | (1  647) |
| Skupaj | 3  820 | (386) | (1  647) |
| Jamstveni sklad za zunanje ukrepe | 1  996 | (25) | (19  198) |

(V milijonih EUR)

Sredstva skupaj

Obveznosti skupaj

Dana jamstva

Posojilni in lastniški instrumenti ter instrumenti tehnične pomoči

Instrument gospodarskega in finančnega sodelovanja MEDA v okviru evro-sredozemskega partnerstva

290

(3)

Evropski instrument sosedstva in partnerstva (ENPI)

167

(7)

457

(9)

Posojilni instrumenti posojila za podporo MSP

19

—

Lastniški instrumenti:

Pomoč za hitro rastoča in inovativna MSP kot del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost

323

(0)

COSME – konkurenčnost podjetij in MSP

31

—

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo (EFSE)

118

—

Sklad za financiranje rasti podjetij v okviru sklada za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu

10

0

Sklad za financiranje podjetniških inovacij (ENIF) v okviru sklada za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu

21

0

Sklad za zagon pri Evropskem skladu za tehnologijo, ustanovljen leta 1998 (ETF)

19

(0)

Globalni sklad za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo (GEEREF)

72

—

Kapitalska shema večletnega okvirnega programa (MAP)

183

(0)

Sklad Marguerite

37

—

Evropski mikrofinančni instrument Progress za zaposlovanje in socialno vključenost

60

—

SE4F – Sklad za zeleno rast za regijo vzhodnega sosedstva

52

—

Evropski sklad za energetsko učinkovitost

89

—

Pilotni projekti za prenos tehnologij

2

(0)

Pobuda za mikrofinanciranje za Azijski sklad za dolžniško financiranje

10

—

Sklad za mikro, mala in srednja podjetja za območji SANAD in MENA

9

—

1  035

(1)

Jamstveni instrumenti:

Jamstveni sklad za MSP kot del okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (CIP SMEG)

151

(259)

—

COSME LGF – konkurenčnost podjetij in MSP

39

(1)

(42)

Obzorje 2020 – financiranje EU za inovatorje

478

(11)

(98)

Obzorje 2020 – jamstvo za MSP

165

(1)

(267)

Instrument za posojilna jamstva za projekte Ten-T (LGTT)

235

(3)

(209)

Jamstveni sklad v okviru instrumenta za razvoj podjetij in inovacije na Zahodnem Balkanu

21

(2)

(10)

Večletni program (MAP) za podjetja

26

(41)

—

Finančni mehanizem za naravni kapital

3

—

—

Pobuda za projektne obveznice (PBI)

149

(2)

(138)

Instrument zasebnega financiranja za energetsko učinkovitost (instrument PF4EE)

6

(0)

—

Evropski mikrofinančni jamstveni instrument Progress (PMF TA)

13

(9)

—

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

961

(32)

(883)

Jamstveni sklad za MSP

60

(15)

—

2  309

(376)

(1  647)

Skupaj

3  820

(386)

(1  647)

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe

1  996

(25)

(19  198)

4.3.2.   Najemanje in dajanje posojil, ki jih upravlja Komisija

Evropska unija je s Pogodbo EU pooblaščena za sprejemanje poslov za najemanje posojil za zagotovitev finančnih virov, potrebnih za uresničitev specifičnih nalog. Komisija, ki deluje v imenu EU, trenutno upravlja tri glavne programe, in sicer makrofinančno pomoč, plačilnobilančna posojila in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM), v skladu s katerimi lahko odobri posojila, ki jih financira z izdajanjem dolžniških instrumentov na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah.

Image

Najemanje in dajanje posojil EU ne spada med proračunske operacije. Kapital, potreben za financiranje dajanja posojil EU v skladu z navedenimi programi, se zbere na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah. EU ne sme najemati posojil za financiranje običajnih proračunskih odhodkov ali proračunskega primanjkljaja. Zneski najetih posojil se gibljejo od zasebne prodaje za zneske v višini do 500 milijonov EUR do izdaje obveznic referenčnega obsega (vsaj 1 milijarda EUR). Na splošno se pridobljena sredstva uporabijo za posojilo državi upravičenki v obliki vzajemnega posla (kritno posojilo), tj. z enakim kuponom, zapadlostjo in v istem znesku. Ne glede na metodologijo vzajemnosti pa je servisiranje dolga instrumentov financiranja pravna obveznost EU, ki bo zagotovila, da bodo vsa izplačila izvedena v celoti in pravočasno. Komisija je uvedla postopke za zagotovitev vračila posojil tudi v primeru neodplačevanja posojila. V sklepih Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije se za program za vsako državo določijo skupni znesek svežnja posojil, (največje) število obrokov za izplačilo posojila in največja (povprečna) zapadlost v plačilo. Nato se Komisija in država prejemnica dogovorita o parametrih posojila/financiranja, vključno z obroki in plačilom tranš. Poleg tega so vsi obroki posojila razen prvega odvisni od izpolnjevanja strogih dogovorjenih pogojev, podobnih pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada v okviru skupne finančne pomoči EU/MDS, kar je še en dejavnik, ki vpliva na časovni okvir financiranja. To pomeni, da sta časovni okvir in zapadlost izdaje posojil odvisna od s tem povezanih najetih posojil EU. Financiranje je izraženo izključno v eurih, razpon zapadlosti pa je med 3 in 30 let.

Najeta posojila EU so neposredne in brezpogojne obveznosti EU, za katere jamči vseh 28 držav članic. Posojila, najeta za financiranje posojil tretjim državam, krije Jamstveni sklad za zunanje ukrepe. Če država članica prejemnica postane plačilno nesposobna, se bodo za servisiranje dolga črpala razpoložljiva sredstva v zakladnici Komisije, če bo to mogoče. Če to ne bi bilo mogoče, bi Komisija vpoklicala potrebna sredstva od držav članic. Države članice EU so v skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev EU (člen 12 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000) zakonsko zavezane, da dajo na voljo zadostna sredstva za izpolnjevanje obveznosti EU. Tako so vlagatelji izpostavljeni samo kreditnemu tveganju EU, ne pa kreditnemu tveganju prejemnice financiranih posojil. Dajanje posojil v obliki vzajemnih poslov zagotavlja, da proračun EU ne prevzema nobenega obrestnega ali valutnega tveganja.

Plačilnobilančna posojila

Aranžma za plačilnobilančna posojila je na politikah temelječ finančni instrument, ki zagotavlja srednjeročno finančno pomoč državam članicam EU. Omogoča odobravanje posojil državam članicam, ki imajo težave glede plačilne bilance ali pretoka kapitala, ali pa obstaja nevarnost, da bi v tovrstne težave zašle. Ta instrument se uporablja le za države članice, ki niso sprejele eura. Plačilnobilančna pomoč Latviji je bila odobrena pred uvedbo eura 1. januarja 2014. V okviru instrumenta je mogoče odobriti toliko posojil, da neodplačani znesek znaša največ 50 milijard EUR. Za najeta posojila, povezana z danimi plačilnobilančnimi posojili, jamči proračun EU – tako je bil 31. decembra 2014 proračun v zvezi s temi posojili izpostavljen največjemu mogočemu tveganju v višini 8,6 milijarde EUR (pri čemer gre pri spodaj navedenih 8,4 milijarde EUR za nominalno vrednost).

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj |
| Odobrena posojila skupaj | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| Izplačana na dan 31. 12. 2013 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Izplačana leta 2014 | — | — | — | — |
| Izplačana posojila na dan 31. 12. 2014 | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Odplačana posojila na dan 31. 12. 2014 | (4  000) | (1  000) | — | (5  000) |
| Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2014 | 1  500 | 1  900 | 5  000 | 8  400 |

(V milijonih EUR)

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Odobrena posojila skupaj

6  500

3  100

8  400

18  000

Izplačana na dan 31. 12. 2013

5  500

2  900

5  000

13  400

Izplačana leta 2014

—

—

—

—

Izplačana posojila na dan 31. 12. 2014

5  500

2  900

5  000

13  400

Odplačana posojila na dan 31. 12. 2014

(4  000)

(1  000)

—

(5  000)

Neodplačani zneski na dan 31. 12. 2014

1  500

1  900

5  000

8  400

Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico spodaj.

Med novembrom 2008 in majem 2009 je bila Madžarski, Latviji in Romuniji odobrena finančna pomoč v višini 14,6 milijarde EUR, od tega je bilo do sredine leta 2011 izplačane 13,4 milijarde EUR. Pripomniti je treba, da se je program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Madžarsko iztekel novembra 2010 (1 milijarda EUR ni bila izčrpana), prvi dve odplačili v višini 2 milijard EUR pa sta bili prejeti v skladu z odplačilnim načrtom, tj. decembra 2011 oziroma novembra 2014. Program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Latvijo se je iztekel januarja 2012 (200 milijonov EUR neizčrpanih), prvi dve odplačili v višini 1 milijarde EUR aprila 2014 oziroma 1,2 milijarde EUR januarja 2015 pa sta bili prav tako prejeti pravočasno. Prvi program pomoči v obliki plačilnobilančnih posojil za Romunijo se je iztekel maja 2012, vsa dodeljena sredstva, tj. 5 milijard EUR, pa so bila tudi izplačana. Prvo odplačilo v višini 1,5 milijarde EUR je bilo prejeto v skladu z odplačilnim načrtom januarja 2015.

Februarja 2011 je Romunija zaprosila za nadaljevalni program preventivne finančne pomoči v okviru aranžmaja za plačilnobilančna posojila za podporo ponovnemu zagonu gospodarske rasti. Svet je 12. maja 2011 sklenil dati Romuniji na voljo preventivno plačilnobilančno pomoč EU v višini do 1,4 milijarde EUR (Sklep Sveta 2011/288/EU), vendar se je ta iztekla konec marca 2013, ne da bi bila uporabljena. Po drugem zahtevku Romunije za preventivno finančno pomoč je Svet 22. oktobra 2013 sklenil, da zagotovi novo preventivno plačilnobilančno pomoč EU v višini do 2 milijard EUR (Sklep Sveta 2013/531/EU), ki bo na voljo za aktivacijo do 30. septembra 2015. Če bo zaprošeno za aktivacijo te finančne pomoči, se bo zagotovila v obliki posojila s povprečnim rokom zapadlosti največ osem let. Ker je ta preventivna finančna pomoč v višini 2 milijard EUR trenutno edini aktivni program v okviru aranžmaja za plačilnobilančna posojila, je to edini znesek, ki je še na voljo.

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Irska | Portugalska | Skupaj |
| Odobrena posojila skupaj | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| Izplačana na dan 31. 12. 2013 | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Izplačana leta 2014 | 800 | 2  200 | 3  000 |
| Izplačana posojila na dan 31. 12. 2014 | 22  500 | 24  300 | 46  800 |
| Odplačana posojila na dan 31. 12. 2014 | — | — | — |
| Neodplačana posojila na dan 31. 12. 2014 | 22  500 | 24  300 | 46  800 |

(V milijonih EUR)

Irska

Portugalska

Skupaj

Odobrena posojila skupaj

22  500

26  000

48  500

Izplačana na dan 31. 12. 2013

21  700

22  100

43  800

Izplačana leta 2014

800

2  200

3  000

Izplačana posojila na dan 31. 12. 2014

22  500

24  300

46  800

Odplačana posojila na dan 31. 12. 2014

—

—

—

Neodplačana posojila na dan 31. 12. 2014

22  500

24  300

46  800

Za odplačilne roke za ta posojila glej razpredelnico spodaj.

Svet je 11. maja 2010 vzpostavil EFSM za ohranitev finančne stabilnosti v Evropi (Uredba Sveta (EU) št. 407/2010). Mehanizem temelji na členu 122(2) PDEU in omogoča odobritev finančne pomoči državi članici, ki je v težavah ali ji zaradi izjemnih okoliščin, nad katerimi nima nikakršnega nadzora, resno grozijo hude težave. Pomoč je lahko v obliki posojila ali kreditne linije. Komisija najame posojila na kapitalskih trgih ali pri finančnih institucijah v imenu EU in posodi ta sredstva državi članici prejemnici. Za vsako državo prejemnico posojila iz EFSM se pred izplačilom naslednjega obroka posojila opravi četrtletna ocena izpolnjevanja sektorskih pogojev, na katere je vezano posojilo.

S sklepi Sveta za ekonomske in finančne zadeve z dne 9. maja 2010 je bil ta mehanizem omejen na 60 milijard EUR, vendar je pravna meja določena s členom 2(2) Uredbe Sveta (EU) št. 407/2010, v skladu s katerim obseg neodplačanih posojil ali kreditnih linij ne sme presegati razlike do zgornje meje, ki je na razpolago v okviru zgornje meje lastnih sredstev. Za najeta posojila, povezana z izplačanimi posojili iz EFSM, jamči proračun EU – tako je bil 31. decembra 2014 proračun v zvezi s temi posojili izpostavljen največjemu mogočemu tveganju v višini 47,5 milijarde EUR (pri čemer je zgoraj navedenih 46,8 milijarde EUR nominalna vrednost). Ker za najeta posojila za EFSM jamči proračun EU, Evropski parlament nadzira ukrepe Komisije v okviru EFSM ter izvaja ustrezen nadzor v okviru proračunskega postopka in postopka razrešnice. Ker sta se iztekla oba programa EFSM, niso v zgornji razpredelnici razkriti nobeni razpoložljivi zneski.

Svet je z izvedbenim sklepom decembra 2010 sklenil dati posojilo Irski v vrednosti največ 22,5 milijarde EUR, maja 2011 pa posojilo Portugalski v vrednosti največ 26 milijard EUR. V prvotnih izvedbenih sklepih je bila za obresti določena marža, da bi bili pogoji podobni pogojem pomoči Mednarodnega denarnega sklada. S sprejetjem izvedbenih sklepov 2011/682/EU in 2011/683/EU z dne 11. oktobra 2011 pa je Svet za nazaj odpravil obrestno maržo ter podaljšal največjo povprečno zapadlost posojila s 7,5 na 12,5 leta in zapadlost posameznih tranš na 30 let. S sprejetjem izvedbenih sklepov 313/2013/EU in 323/2013/EU z dne 21. junija 2013 pa je Svet dodatno podaljšal največjo povprečno zapadlost posojil EFSM Irski in Portugalski s 7 let na 19,5 leta. Podaljšanje bo olajšalo profil sposobnosti odplačevanja dolga obeh držav in zmanjšalo njune potrebe po refinanciranju v obdobju po izteku programa.

Zadnji trije obroki so bili izplačani v letu 2014: 0,8 milijarde EUR za Irsko in 1,8 milijarde EUR za Portugalsko marca 2014 ter nazadnje 0,4 milijarde EUR za Portugalsko novembra 2014. 1,7 milijarde EUR finančne pomoči, odobrene Portugalski, se je izteklo, ne da bi Portugalska zaprosila za njo. Trenutno v okviru Evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo niso na voljo nobeni zneski.

V naslednji razpredelnici je prikazan pregled načrtovanih odplačilnih rokov za neporavnane zneske posojil EFSM in plačilnobilančnih posojil v nominalni vrednosti (v milijardah EUR) na datum podpisa tega zaključnega računa:

| leto | Plačilnobilančna posojila | EMFS | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- |
| Madžarska | Latvija | Romunija | Skupaj | Irska | Portugalska | Skupaj |
| 2015 | | | | 0 | 5,0 | | 5,0 | 5,0 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | 0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | 0 | | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| 2032 | | | | 0 | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Skupaj | 1,5 | 0,7 | 3,5 | 5,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 52,5 |

leto

Plačilnobilančna posojila

EMFS

Skupaj

Madžarska

Latvija

Romunija

Skupaj

Irska

Portugalska

Skupaj

2015

0

5,0

5,0

5,0

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

0

1,5

2021

0

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

0

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

0

2,3

2,3

2,3

2029

0

0,4

0,4

0,4

2032

0

3,0

3,0

3,0

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3,0

3,0

Skupaj

1,5

0,7

3,5

5,7

22,5

24,3

46,8

52,5

Makrofinančna pomoč

Makrofinančna pomoč je na politikah temelječ finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno in/ali proračunsko podporo partnerskim tretjim državam, ki so geografsko blizu ozemlju EU. Daje se v obliki srednjeročnih/dolgoročnih posojil ali subvencij ali ustrezne kombinacije obeh in običajno dopolnjuje financiranje, zagotovljeno v okviru programa prilagajanja in reform, ki ga podpira MDS. Za ta posojila jamči Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (glej pojasnilo 2.4 k računovodskim izkazom).

4.3.3.   Medvladni mehanizmi za finančno stabilnost zunaj okvira pogodbe EU: Evropski instrument za finančno stabilnost in Evropski mehanizem za stabilnost

Evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF – „European Financial Stability Facility“) so vzpostavile države članice euroobmočja za zaščito finančne stabilnosti v Evropi z zagotavljanjem finančne pomoči državam članicam euroobmočja. EFSF ni organ EU ter je popolnoma ločen od zaključnega računa EU in ni konsolidiran v njem. Zanj ne jamči proračun EU. Posledično ne vpliva na zaključni račun EU, razen morebitnih v nadaljevanju opisanih prihodkov iz naslova sankcij. Z začetkom veljavnosti Evropskega mehanizma za stabilnost (glej spodaj) EFSF od 1. julija 2013 ni več zagotavljal nove finančne pomoči.

Za pogajanja o sektorskih pogojih, ki bodo veljali za finančno pomoč, in spremljanje njihovega izpolnjevanja je odgovorna Komisija. Uredba (EU) št. 1173/2011 Evropskega parlamenta in Sveta omogoča, da se državam članicam, katerih valuta je euro, naložijo sankcije v obliki glob. Te globe, ki znašajo 0,2 % BDP države članice v predhodnem letu, se lahko uporabljajo v primerih, ko država članica ni sprejela ustreznih ukrepov za zmanjšanje čezmernega proračunskega primanjkljaja ali ko so bili statistični podatki izkrivljeni. Podobno Uredba (EU) št. 1174/2011 o makroekonomskih neravnotežjih določa letno globo za državo članico euroobmočja v višini 0,1 % BDP v primerih, ko država članica ni sprejela zahtevanih korektivnih ukrepov ali ko je predložen nezadosten načrt korektivnih ukrepov. Uredba (EU) št. 1177/2011 posodablja Uredbo (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Tudi ta posodobljena uredba predvideva možnost odreditve glob državam članicam euroobmočja (v višini 0,2 % BDP, povečano za spremenljivi del). Globe bodo najprej nakazane v proračun EU in potem prenesene na EFSF. To bi pomenilo, da bi se taki zneski prikazali kot proračunski prihodki in kot proračunski odhodki ter tako ne bi vplivali na splošni proračunski rezultat. Prav tako ne bi vplivali na poslovni izid, kot je predstavljen v računovodskih izkazih EU.

Evropski mehanizem za stabilnost (EMS) je medvladna organizacija po mednarodnem javnem pravu zunaj Pogodbe EU. Pogodbo o EMS je podpisalo vseh 17 takratnih držav članic euroobmočja in mehanizem je začel delovati oktobra 2012. EMS prevzel naloge EFSM in EFSF, s čimer je postal edini in stalni mehanizem za odzivanje na nove prošnje držav članic euroobmočja za finančno pomoč. Posledično EFSF in EFSM ne izvajata več novih programov financiranja in ne sklepata novih sporazumov o posojilih. Poudariti je treba tudi, da proračun EU ne bo jamčil za najeta posojila EMS. Ta mehanizem je samostojna pravna oseba in ga financirajo neposredno države članice euroobmočja, zato ni organ EU ter ne vpliva na zaključni račun ali na proračun EU razen morebitnih v nadaljevanju opisanih prihodkov iz naslova sankcij.

Ko EFSF ne bo več deloval, bodo pobrane globe nakazane v proračun EU in prenesene na EMS. Poleg tega Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju predvideva denarne kazni za vsako „pogodbenico“, če ta država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za odpravo kršitve merila primanjkljaja. Naložene kazni (ki ne smejo presegati 0,1 % BDP) bodo države članice euroobmočja morale plačati EMS (kar torej ne vpliva na realizacijo proračuna EU, tako kot pri EFSF zgoraj), države članice, ki niso v euroobmočju, pa v proračun EU. V tem drugem primeru bo znesek sankcij pomenil prihodek za proračun EU in bo kot tak prikazan v njenem zaključnem računu.

5.   GOSPODARSKO IN FINANČNO OZADJE IZVRŠEVANJA PRORAČUNA EU

Makroekonomsko okolje

V obdobju državne dolžniške krize se je gospodarska rast v državah članicah EU med letoma 2012 in 2013 upočasnila, med letoma 2013 in 2014 pa povečala. Te splošne gospodarske razmere v državah članicah se odražajo v prihodkih iz lastnih sredstev EU, saj so se tradicionalna lastna sredstva in prihodki iz naslova DDV rahlo povečali. Ker so prihodki iz naslova BND preostala komponenta, ki je neposredno vezana na skupno raven odobritev plačil, ki jih sprejme proračunski organ (in te odobritve so države članice v večletnem finančnem okviru 2014–2020 zmanjšale), se je znesek prihodkov iz naslova BND v letu 2014 zmanjšal.

Okrepitev Pakta za stabilnost in rast v EU postavlja temelje za vzdržnost javnih financ zadevnih držav članic EU. Cilj fiskalnega pakta je konsolidacija javnih financ držav članic, hkrati pa jim bo omogočil povečanje BDP v prihodnjih letih.

Politika, s katero Evropska centralna banka (ECB) ohranja obrestne mere na nizki ravni, podpira stabilizacijo gospodarstva euroobmočja. ECB v okviru svojih pristojnosti prispeva k povečanju rasti v euroobmočju.

Bruto domači proizvod EU-28 v tržnih cenah

Image

Prihodki iz naslova BND

Image

Neporavnani zahtevki za plačilo

Zaradi makroekonomskega okolja v EU pritisk na nacionalne proračune držav članic povzroča pritisk na odobritve plačil iz proračuna EU. To pa neposredno učinkuje na zahtevke za plačila, prejete od držav članic in drugih upravičencev. Skupni znesek neporavnanih zahtevkov za plačila se je ob koncu leta povečal s 24,3 milijarde EUR v letu 2013 na 25,8 milijarde EUR v letu 2014. Čeprav bo vedno prihajalo do neporavnanih zahtevkov zaradi zneskov, ki se predložijo malo pred koncem leta, je glavni razlog za izjemno visoke zneske iz zadnjih let premalo odobritev plačil.

Neplačane zahtevke za plačila je treba financirati s prihodnjimi proračuni. Zaradi tega so se maja 2015 Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili o načrtu plačil, ki bi prinesel ponovno vzdržnost proračuna EU. Za EU je bistvenega pomena, da preuči dolgoročne potrebe po proračunskih odobritvah plačil, saj o teh odloča proračunski organ, brez njih pa ni mogoče opraviti nobenega plačila ali prenesti nobenega denarnega sredstva. Ko je dosežen dogovor, odobritve avtomatsko postanejo razpoložljiva denarna sredstva EU prek mesečnega postopka zbiranja lastnih sredstev.

V Komisiji se tedensko (včasih dnevno) izvaja kratkoročno napovedovanje denarnih tokov, da se zagotovi, da se lahko izpolnijo neposredne obveznosti plačil EU, ob upoštevanju omejitev odobritev plačil, ki so na voljo v proračunu. Ta kratkoročna napoved je podlaga, ki se uporablja za oceno zneska lastnih sredstev, ki se mesečno vpokliče od držav članic. Prvi delovni dan vsakega meseca morajo države članice na račune lastnih sredstev Komisije knjižiti eno dvanajstino skupnega zneska sredstev iz naslova DDV in BND, vnesenega v proračun Unije. Komisija lahko od držav članic na podlagi svojega likvidnostnega položaja v prvi četrtini leta zahteva, naj sredstva iz naslova DDV in BND nakažejo en ali dva meseca prej. Te predujme je treba na podlagi napovedi potreb po denarnih sredstvih odšteti od vpoklicanih sredstev v poznejših mesecih.

Komisija v okviru svojih rednih dejavnosti podrobno spremlja srednje- in dolgoročne potrebe po plačilih EU. To je na primer potrebno pri pripravi predlogov Komisije o večletnem finančnem okviru, pripravi letnega proračuna in pripravi sprememb proračuna. V fazi pogajanj o večletnem finančnem okviru se uporabljeni modeli in osnovne predpostavke redno spremljajo in po potrebi posodabljajo. Rezultati modelske simulacije se uporabijo v proračunskih pogajanjih o opredelitvi zgornje meje plačil večletnega finančnega okvira.

IZJAVA, PRILOŽENA KONSOLIDIRANEMU ZAKLJUČNEMU RAČUNU

Konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto 2014 je bil pripravljen na podlagi podatkov, ki so jih predložile institucije in organi v skladu s členom 148(2) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Evropske unije. Izjavljam, da je bil pripravljen v skladu z naslovom IX navedene finančne uredbe ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Od računovodij teh institucij in organov, ki potrjujejo zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobil vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropske unije ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem na podlagi teh podatkov in preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa Evropske komisije, pridobil razumno zagotovilo, da zaključni račun v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavlja finančno stanje, rezultate poslovanja in denarne tokove Evropske unije.

[podpis]

Manfred KRAFF

Računovodja Evropske komisije

17. julij 2015

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI IN POJASNILA (1)

1

KAZALO

KAZALO

| BILANCA STANJA | 24 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 25 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 26 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 27 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM | 28 |
| --- | --- |

| 1. | POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE | 28 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | POJASNILA K BILANCI STANJA | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA | 73 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA | 73 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ZAŠČITA PRORAČUNA EU | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK | 94 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA | 96 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | OBSEG KONSOLIDACIJE | 96 |
| --- | --- | --- |

10.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| V milijonih EUR |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Neopredmetena sredstva | 2.1 | 282 | 237 |
| Opredmetena osnovna sredstva | 2.2 | 7  937 | 6  104 |
| Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi | 2.3 | 409 | 349 |
| Finančna sredstva | 2.4 | 56  438 | 59  844 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 18  358 | 38  072 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 1  198 | 498 |
| | | 84  623 | 1 05  104 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Finančna sredstva | 2.4 | 11  811 | 5  571 |
| Predhodno financiranje | 2.5 | 34  237 | 21  367 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.6 | 14  380 | 13  182 |
| Zaloge | 2.7 | 128 | 128 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.8 | 17  545 | 9  510 |
| | | 78  101 | 49  758 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 1 62  724 | 1 54  862 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih | 2.9 | (58  616) | (46  818) |
| Rezervacije | 2.10 | (1  537) | (1  323) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (51  851) | (56  369) |
| | | (1 12  005) | (1 04  510) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.10 | (745) | (545) |
| Finančne obveznosti | 2.11 | (8  828) | (3  163) |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.12 | (43  180) | (36  213) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.13 | (55  973) | (56  282) |
| | | (1 08  726) | (96  204) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (2 20  730) | (2 00  714) |
| ČISTA SREDSTVA | | (58  006) | (45  852) |
| Rezerve | 2.14 | 4  435 | 4  073 |
| Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (2) | 2.15 | (62  441) | (49  925) |
| ČISTA SREDSTVA | | (58  006) | (45  852) |

V milijonih EUR

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Neopredmetena sredstva

2.1

2.1

282

237

Opredmetena osnovna sredstva

2.2

2.2

7  937

6  104

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

2.3

2.3

409

349

Finančna sredstva

2.4

2.4

56  438

59  844

Predhodno financiranje

2.5

2.5

18  358

38  072

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

1  198

498

84  623

84  623

1 05  104

1 05  104

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Finančna sredstva

2.4

2.4

11  811

5  571

Predhodno financiranje

2.5

2.5

34  237

21  367

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.6

2.6

14  380

13  182

Zaloge

2.7

2.7

128

128

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.8

2.8

17  545

9  510

78  101

78  101

49  758

49  758

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

1 62  724

1 62  724

1 54  862

1 54  862

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

2.9

2.9

(58  616)

(46  818)

Rezervacije

2.10

2.10

(1  537)

(1  323)

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(51  851)

(56  369)

(1 12  005)

(1 12  005)

(1 04  510)

(1 04  510)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

2.10

2.10

(745)

(545)

Finančne obveznosti

2.11

2.11

(8  828)

(3  163)

Obveznosti iz poslovanja

2.12

2.12

(43  180)

(36  213)

Pasivne časovne razmejitve

2.13

2.13

(55  973)

(56  282)

(1 08  726)

(1 08  726)

(96  204)

(96  204)

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(2 20  730)

(2 20  730)

(2 00  714)

(2 00  714)

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

Rezerve

2.14

2.14

4  435

4  073

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (2)

2

2.15

2.15

(62  441)

(49  925)

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2014 | 2013 (po prerazvrstitvi) (20) |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | |
| Sredstva iz naslova BND | 3.1 | 1 04  688 | 1 10  194 |
| Tradicionalna lastna sredstva | 3.2 | 17  137 | 15  467 |
| Sredstva iz naslova DDV | 3.3 | 17  462 | 14  019 |
| Globe | 3.4 | 2  297 | 2  757 |
| Izterjava odhodkov | 3.5 | 3  418 | 1  777 |
| Drugo | 3.6 | 5  623 | 4  045 |
| Skupaj | | 1 50  625 | 1 48  259 |
| | | | |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | |
| Finančni prihodki | 3.7 | 2  298 | 1  991 |
| Drugo | 3.8 | 1  066 | 1  443 |
| Skupaj | | 3  364 | 3  434 |
| | | 1 53  989 | 1 51  693 |
| ODHODKI
   (22) | | | |
| Izvedle države članice | 3.9 | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | | (44  465) | (45  067) |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | | (14  046) | (13  585) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | | (43  345) | (47  767) |
| Evropski socialni sklad | | (12  651) | (12  126) |
| Drugo | | (2  307) | (1  525) |
| Izvedle Komisija in izvajalske agencije | 3.10 | (15  311) | (12  519) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 3.11 | (1  025) | (656) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | 3.11 | (2  770) | (2  465) |
| Izvedli drugi subjekti | 3.11 | (1  799) | (1  694) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | 3.12 | (9  662) | (9  058) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | 3.13 | (9  170) | (2  033) |
| Stroški financiranja | 3.14 | (2  926) | (2  383) |
| Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | 3.15 | (640) | (608) |
| Drugi odhodki | 3.16 | (5  152) | (4  572) |
| | | (1 65  269) | (1 56  058) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (11  280) | (4  365) |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

2014

2013 (po prerazvrstitvi) (20)

20

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Sredstva iz naslova BND

3.1

3.1

1 04  688

1 10  194

Tradicionalna lastna sredstva

3.2

3.2

17  137

15  467

Sredstva iz naslova DDV

3.3

3.3

17  462

14  019

Globe

3.4

3.4

2  297

2  757

Izterjava odhodkov

3.5

3.5

3  418

1  777

Drugo

3.6

3.6

5  623

4  045

Skupaj

Skupaj

1 50  625

1 50  625

1 48  259

1 48  259

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

3.7

3.7

2  298

1  991

Drugo

3.8

3.8

1  066

1  443

Skupaj

Skupaj

3  364

3  364

3  434

3  434

1 53  989

1 53  989

1 51  693

1 51  693

ODHODKI
   (22)

ODHODKI

22

Izvedle države članice

3.9

3.9

Evropski kmetijski jamstveni sklad

(44  465)

(45  067)

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

(14  046)

(13  585)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

(43  345)

(47  767)

Evropski socialni sklad

(12  651)

(12  126)

Drugo

(2  307)

(1  525)

Izvedle Komisija in izvajalske agencije

3.10

3.10

(15  311)

(12  519)

Izvedli druge agencije in organi EU

3.11

3.11

(1  025)

(656)

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

3.11

3.11

(2  770)

(2  465)

Izvedli drugi subjekti

3.11

3.11

(1  799)

(1  694)

Stroški zaposlenih in pokojnin

3.12

3.12

(9  662)

(9  058)

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

3.13

3.13

(9  170)

(2  033)

Stroški financiranja

3.14

3.14

(2  926)

(2  383)

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

3.15

3.15

(640)

(608)

Drugi odhodki

3.16

3.16

(5  152)

(4  572)

(1 65  269)

(1 65  269)

(1 56  058)

(1 56  058)

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2014 | 2013 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (11  280) | (4  365) |
| Poslovanje | 4.2 | | |
| Odplačevanje | | 61 | 48 |
| Amortizacija | | 408 | 401 |
| (Povečanje)/zmanjšanje posojil | | (1  298) | 20 |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | | 6  844 | (1  695) |
| (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov | | (1  898) | 923 |
| (Povečanje)/zmanjšanje zalog | | — | 10 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | | 11  798 | 4  315 |
| Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij | | 414 | (196) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | | 1  146 | (330) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | 6  967 | 14  655 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | | (309) | (12  154) |
| Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki | | (1  005) | (1  023) |
| Drugo gibanje nedenarnih sredstev | | 130 | (50) |
| Naložbenje | 4.3 | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev | | (2  347) | (624) |
| (Povečanje)/zmanjšanje finančnih naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode | | (60) | 43 |
| (Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | | (1  536) | (1  142) |
| ČISTI DENARNI TOK | | 8  035 | (1  164) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | 8  035 | (1  164) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.8 | 9  510 | 10  674 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.8 | 17  545 | 9  510 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

2014

2013

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Poslovanje

Poslovanje

4.2

4.2

Odplačevanje

61

48

Amortizacija

408

401

(Povečanje)/zmanjšanje posojil

(1  298)

20

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

6  844

(1  695)

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in nemenjalnih izterljivih zneskov

(1  898)

923

(Povečanje)/zmanjšanje zalog

—

10

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

11  798

4  315

Povečanje/(zmanjšanje) rezervacij

414

(196)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

1  146

(330)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

6  967

14  655

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(309)

(12  154)

Proračunski presežek iz prejšnjega leta, obravnavan kot nedenarni prihodki

(1  005)

(1  023)

Drugo gibanje nedenarnih sredstev

130

(50)

Naložbenje

Naložbenje

4.3

4.3

(Povečanje)/zmanjšanje neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev

(2  347)

(624)

(Povečanje)/zmanjšanje finančnih naložb, obračunanih z uporabo kapitalske metode

(60)

43

(Povečanje)/zmanjšanje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

(1  536)

(1  142)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

8  035

8  035

(1  164)

(1  164)

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

8  035

(1  164)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.8

2.8

9  510

10  674

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.8

2.8

17  545

9  510

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Rezerve (A) | Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B) | Čista sredstva = (A)+(B) |
| | Rezerva za pošteno vrednost | Druge rezerve | Skupni presežek/(primanjkljaj) | Poslovni izid za zadevno leto |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2012 | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | — | 46 | (46) | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | (51) | — | — | — | (51) |
| Drugo | — | 12 | (9) | — | 3 |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2012 | — | 5 | (5  334) | 5  329 | — |
| Proračunski rezultat za leto 2012, knjižen v dobro držav članic | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2013 | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | — | 247 | (247) | — | — |
| Gibanje poštene vrednosti | 139 | — | — | — | 139 |
| Drugo | — | (24) | 16 | — | (8) |
| Dodelitev poslovnega izida za leto 2013 | — | (0) | (4  365) | 4  365 | — |
| Proračunski rezultat za leto 2013, knjižen v dobro držav članic | — | — | (1  005) | — | (1  005) |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (11  280) | (11  280) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2014 | 238 | 4  197 | (51  161) | (11  280) | (58  006) |

(V milijonih EUR)

Rezerve (A)

Zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic (B)

Čista sredstva = (A)+(B)

Rezerva za pošteno vrednost

Druge rezerve

Skupni presežek/(primanjkljaj)

Poslovni izid za zadevno leto

STANJE NA DAN 31. 12. 2012

STANJE NA DAN 31. 12. 2012

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

—

46

(46)

—

—

Gibanje poštene vrednosti

(51)

—

—

—

(51)

Drugo

—

12

(9)

—

3

Dodelitev poslovnega izida za leto 2012

—

5

(5  334)

5  329

—

Proračunski rezultat za leto 2012, knjižen v dobro držav članic

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

(4  365)

(4  365)

STANJE NA DAN 31. 12. 2013

STANJE NA DAN 31. 12. 2013

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

—

247

(247)

—

—

Gibanje poštene vrednosti

139

—

—

—

139

Drugo

—

(24)

16

—

(8)

Dodelitev poslovnega izida za leto 2013

—

(0)

(4  365)

4  365

—

Proračunski rezultat za leto 2013, knjižen v dobro držav članic

—

—

(1  005)

—

(1  005)

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

(11  280)

(11  280)

STANJE NA DAN 31. 12. 2014

STANJE NA DAN 31. 12. 2014

238

238

4  197

4  197

(51  161)

(51  161)

(11  280)

(11  280)

(58  006)

(58  006)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1.   PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

PRAVNA PODLAGA IN RAČUNOVODSKA PRAVILA

Računovodstvo EU se vodi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (UL L 298, 26.10.2012, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 z dne 29. oktobra 2012 o podrobnih pravilih uporabe navedene finančne uredbe (UL L 362, 31.12.2012, str. 1).

Evropska unija v skladu s členom 143 finančne uredbe pripravi računovodske izkaze na temelju pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Ta računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, morajo uporabljati vse institucije in organi EU, ki so vključeni v konsolidacijo, za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da bi se uskladil proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije. Računovodski izkazi se vodijo v eurih na osnovi koledarskega leta.

1.2.   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih neke pravne osebe, ki so koristni za širok krog uporabnikov. Pri EU kot osebi javnega prava je njihov namen zlasti zagotoviti podatke, koristne za odločanje, in prikazati, kako odgovorno oseba javnega prava ravna s sredstvi, ki so ji zaupana. Ta dokument je bil pripravljen ob zavedanju teh ciljev.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 2 in so enaka opisanim v MRSJS 1, in sicer: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. V skladu s členom 144 finančne uredbe so kvalitativne značilnosti finančnega poročanja ustreznost, zanesljivost, razumljivost in primerljivost.

Za pripravo računovodskih izkazov v skladu z zgoraj navedenimi pravili in načeli mora poslovodstvo pripraviti ocene, ki vplivajo na navedene zneske nekaterih postavk v bilanci stanja in v izkazu finančnega uspeha, pa tudi na razkritja v zvezi s finančnimi instrumenti ter pogojnimi sredstvi in obveznostmi.

1.3.   KONSOLIDACIJA

KONSOLIDACIJA

Obseg konsolidacije

Obseg konsolidacije

Konsolidirani računovodski izkazi EU zajemajo vse pomembne nadzorovane subjekte (tj. institucije EU (vključno s Komisijo) in agencije EU), pridružene subjekte in skupna podjetja, kar pomeni 52 nadzorovanih subjektov, 7 skupnih podjetij in 1 pridruženi subjekt. Popoln seznam subjektov, vključenih v konsolidacijo, je naveden v pojasnilu 10 k zaključnemu računu EU. V primerjavi z letom 2013 se obseg konsolidacije ni spremenil, pri čemer je treba opozoriti, da je bil 1 pridruženi subjekt zdaj prerazvrščen kot skupno podjetje ter da je bil subjekt, ki je nastal po združitvi 2 drugih pridruženih subjektov, prerazvrščen kot skupno podjetje.

10

Nadzorovani subjekti

Nadzorovani subjekti

Odločitev o vključitvi subjekta v konsolidacijo temelji na konceptu nadzora. Nadzorovani subjekti so vsi subjekti, za katere je Evropska unija neposredno ali posredno pooblaščena, da usmerja njihovo finančno in poslovno politiko, da bi lahko imela koristi od dejavnosti teh subjektov. To pooblastilo mora biti neposredno izvršljivo. Nadzorovani subjekti so v celoti vključeni v konsolidacijo, ki se začne s prvim dnem obstoja nadzora in se konča, ko takega nadzora ni več.

Najpogostejši kazalniki nadzora znotraj EU so: ustanovitev subjekta na podlagi ustanovnih pogodb ali sekundarne zakonodaje, financiranje subjekta iz splošnega proračuna, obstoj glasovalnih pravic v upravnih organih, revizija, ki jo opravi Sodišče, in razrešnica, ki jo podeli Evropski parlament. Jasno je, da je treba vsak subjekt posebej oceniti za odločitev, ali za sprožitev nadzora zadostuje eno ali vsa zgornja merila.

V skladu s tem pristopom za institucije (razen Evropske centralne banke – ECB) in agencije EU (razen agencij iz nekdanjega drugega stebra) velja, da so pod izključnim nadzorom EU in so zato vključene v konsolidacijo. Poleg tega tudi za Evropsko skupnost za premog in jeklo (ESPJ) v likvidaciji velja, da je nadzorovani subjekt.

Vsi pomembni medsebojni posli in stanja med nadzorovanimi subjekti EU se izločijo, medtem ko so neiztrženi dobički in izgube iz takšnih poslov neznatni ter zato niso izločeni.

Skupna podjetja

Skupna podjetja

Skupno podjetje je pogodbeni dogovor, po katerem EU in ena ali več strank („podvižnikov“) opravljajo gospodarsko dejavnost pod skupnim nadzorom. Skupni nadzor je pogodbeno dogovorjena delitev neposrednega ali posrednega nadzora nad dejavnostjo, iz katere pritekajo možne storitve. Deleži v skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4 spodaj).

1.5.4

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti

Pridruženi subjekti so subjekti, na katere ima Evropska unija znaten neposreden ali posreden vpliv, vendar jih ne nadzoruje. Obstoj znatnega vpliva se predpostavlja, če ima EU v njih neposredno ali posredno najmanj 20 % glasovalnih pravic. Deleži v pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi (glej pojasnilo 1.5.4 spodaj).

1.5.4

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Subjekti, ki niso vključeni v konsolidacijo in katerih sredstva upravlja Komisija

Sredstva sistema zdravstvenega zavarovanja za osebje EU, Evropskega razvojnega sklada in Jamstvenega sklada za udeležence v njihovem imenu upravlja Komisija, vendar teh subjektov EU ne nadzoruje in zato niso konsolidirani v njenih računovodskih izkazih.

1.4.   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.4.1.   
  Valuta in osnova za preračunavanje

Valuta in osnova za preračunavanje

Funkcijska in predstavitvena valuta

Funkcijska in predstavitvena valuta

Računovodski izkazi so predstavljeni v milijonih eurov, saj je euro funkcijska in predstavitvena valuta EU.

Posli in stanja

Posli in stanja

Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah in pri preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Drugačne metode preračunavanja se uporabijo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih po tečaju na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan 31. decembra:

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,7350 | 27,4270 |
| DKK | 7,4453 | 7,4593 |
| GBP | 0,7789 | 0,8337 |
| HRK | 7,6580 | 7,6265 |
| HUF | 315,5400 | 297,0400 |
| LVL | — | 0,7028 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,2732 | 4,1543 |
| RON | 4,4828 | 4,4710 |
| SEK | 9,3930 | 8,8591 |
| CHF | 1,2024 | 1,2276 |
| JPY | 145,2300 | 144,7200 |
| USD | 1,2141 | 1,3791 |

Valuta

31. 12. 2014

31. 12. 2013

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,7350

27,4270

DKK

7,4453

7,4593

GBP

0,7789

0,8337

HRK

7,6580

7,6265

HUF

315,5400

297,0400

LVL

—

0,7028

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,2732

4,1543

RON

4,4828

4,4710

SEK

9,3930

8,8591

CHF

1,2024

1,2276

JPY

145,2300

144,7200

USD

1,2141

1,3791

Spremembe poštene vrednosti denarnih finančnih instrumentov, izraženih v tuji valuti in razvrščenih kot razpoložljivih za prodajo, ki izhajajo iz tečajnih razlik, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih in obveznostih, knjiženih po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Tečajne razlike pri nedenarnih finančnih sredstvih, ki so razvrščena kot razpoložljiva za prodajo, so vključene v rezervo za pošteno vrednost.

1.4.2.   
  Uporaba ocen

Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim zneske za obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, rezervacije, finančno tveganje v zvezi z zalogami in terjatvami, prehodno nezaračunane prihodke in vnaprej vračunane stroške, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter zneske, razkrite v pojasnilih v zvezi s finančnimi instrumenti. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen. Spremembe ocen se kažejo v obdobju, v katerem postanejo znane.

1.5.   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.5.1.   
  Neopredmetena sredstva

Neopredmetena sredstva

Pridobljene licence za računalniško programsko opremo so izkazane po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Ta sredstva se amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v ocenjeni dobi koristnosti. Ocenjena doba koristnosti neopredmetenih sredstev je odvisna od njihove specifične ekonomske ali pravne življenjske dobe, določene v sporazumu. Notranje razvita neopredmetena sredstva so usredstvena, ko so izpolnjena ustrezna merila iz računovodskih pravil EU za to, in se nanašajo izključno na razvojno fazo sredstva. Stroški, ki jih je mogoče usredstviti, zajemajo vse neposredno pripisljive stroške, potrebne za ustvarjanje, proizvajanje in pripravo sredstva, da lahko deluje tako, kot je nameravalo poslovodstvo. Stroški, povezani z raziskovalnimi dejavnostmi, stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, in stroški vzdrževanja se pripoznajo kot odhodki, ko nastanejo.

1.5.2.   
  Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

Vsa opredmetena osnovna sredstva so izkazana po nabavni vrednosti, zmanjšani za skupno vrednost amortizacije in izgub zaradi oslabitve. Nabavna vrednost vključuje odhodke, ki jih je mogoče neposredno pripisati pridobitvi, gradnji ali prenosu sredstva.

Poznejši stroški se vključijo v knjigovodsko vrednost sredstva ali pripoznajo kot ločeno sredstvo, kakor je primerno, le, kadar je verjetno, da bodo prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, povezane s to postavko, pritekale v EU in je mogoče te stroške zanesljivo izmeriti. Stroški popravil in vzdrževanja se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha v proračunskem obdobju, v katerem so nastali.

Zemljišča in umetniška dela se ne amortizirajo, ker se šteje, da imajo neomejeno dobo koristnosti. Sredstva v gradnji se ne amortizirajo, ker ta sredstva še niso na razpolago za uporabo. Amortizacija drugih sredstev se obračuna po metodi enakomernega časovnega amortiziranja, tako da se njihovi stroški odštejejo od njihove preostale vrednosti v ocenjeni dobi koristnosti:

| Vrsta sredstva | Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja |
| --- | --- |
| Zgradbe | 4 % do 10 % |
| Naprave in oprema | 10 % do 25 % |
| Pohištvo in vozila | 10 % do 25 % |
| Vgrajena oprema | 10 % do 33 % |
| Računalniška strojna oprema | 25 % do 33 % |
| Drugo | 10 % do 33 % |

Vrsta sredstva

Stopnja enakomernega časovnega amortiziranja

Zgradbe

4 % do 10 %

Naprave in oprema

10 % do 25 %

Pohištvo in vozila

10 % do 25 %

Vgrajena oprema

10 % do 33 %

Računalniška strojna oprema

25 % do 33 %

Drugo

10 % do 33 %

Dobički ali izgube pri odtujitvah se določijo s primerjavo iztržka, zmanjšanega za odhodke za prodajo, s knjigovodsko vrednostjo odtujenega sredstva in so zajeti v izkazu finančnega uspeha.

Najemi

Najemi

Kadar EU nosi večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, se najemi opredmetenih osnovnih sredstev razvrstijo kot finančni najemi. Finančni najemi so usredstveni na začetku najema po pošteni vrednosti najetega sredstva ali sedanji vrednosti najmanjše vsote najemnin, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Vsaka najemnina se dodeli med obveznosti in finančne stroške, tako da se doseže stalna obrestna mera za neporavnani del financiranja. Obveznosti v zvezi z najemnino brez finančnih stroškov so vključene v finančne obveznosti (nekratkoročne in kratkoročne). Obresti finančnih stroškov se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha med trajanjem najema, tako da se doseže stalna obrestna mera za preostali del obveznosti za vsako obdobje. Sredstva v finančnem najemu se amortizirajo skozi dobo koristnosti sredstva ali skozi dobo trajanja najema, pri čemer se upošteva krajše od obeh obdobij.

Kadar nosi večji del tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, najemodajalec, se najemi razvrstijo kot poslovni najemi. Najemnine, plačane za poslovne najeme, se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha po metodi enakomernega časovnega amortiziranja za čas trajanja najema.

1.5.3.   
  Oslabitev nefinančnih sredstev

Oslabitev nefinančnih sredstev

Sredstva, ki imajo neomejeno dobo koristnosti, se ne amortizirajo, vendar se vsako leto preveri njihova oslabitev. Pri sredstvih, ki se amortizirajo, se njihova oslabitev preveri, kadar koli dogodki ali spremenjene okoliščine kažejo na to, da njihova knjigovodska vrednost morda ni izterljiva. Izguba zaradi oslabitve se pripozna za znesek, za katerega knjigovodska vrednost sredstva presega njegovo nadomestljivo vrednost. Nadomestljiva vrednost je poštena vrednost, zmanjšana za stroške prodaje, ali vrednost pri uporabi, pri čemer se upošteva višja od obeh vrednosti.

Preostala vrednost in doba koristnosti neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev se preverita ter, kadar je to primerno, popravita vsaj enkrat na leto. Knjigovodska vrednost sredstva se takoj odpiše do višine nadomestljive vrednosti, če je knjigovodska vrednost sredstva večja od ocenjene nadomestljive vrednosti. Če razlogi za oslabitev, ki je bila pripoznana v prejšnjih letih, ne obstajajo več, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve ustrezno razveljavi.

1.5.4.   
  Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih

Deleži v pridruženih subjektih in skupnih podjetjih se obračunajo po kapitalski metodi in se na začetku pripoznajo po nabavni vrednosti. Delež EU v rezultatih pridruženih subjektov skupnih podjetij se pripozna v izkazu finančnega uspeha, njen delež v gibanju rezerv pa v rezervah. Začetni stroški in vsa gibanja (dodatni prispevki, delež v poslovnem izidu in gibanju rezerv, oslabitve ter dividende) dajejo knjigovodsko vrednost pridruženega subjekta ali skupnega podjetja v računovodskih izkazih na datum bilance stanja. Znesek, dobljen iz pridruženega subjekta ali skupnega podjetja, zmanjša knjigovodsko vrednost sredstva.

Če je delež EU pri primanjkljajih skupnega podjetja enak ali večji od njenega deleža v skupnem podjetju, EU preneha pripoznavati svoj delež nadaljnjih izgub (v nadaljnjem besedilu: nepripoznane izgube). Nepripoznani delež izgub je rezultat tehnične računovodske operacije, ki je potrebna pri uporabi kapitalske metode obračunavanja. Te nepripoznane izgube ne predstavljajo izgube za EU in so posledica dejstva, da se pripoznanje odhodkov običajno izvrši pred povečanjem kapitala zaradi prispevkov v naravi, ki jih zagotovijo druga podjetja, ne EU.

Neiztrženi dobički in izgube iz poslov med EU in njenimi pridruženimi subjekti ali skupnimi podjetji so neznatni ter zato niso izločeni. Računovodske usmeritve pridruženih subjektov ali skupnih podjetij se lahko razlikujejo od računovodskih usmeritev, ki jih je sprejela EU za podobne posle in dogodke v podobnih okoliščinah.

V primeru znamenj oslabitve je potreben odpis do višine nižje nadomestljive vrednosti. Nadomestljiva vrednost se določi, kakor je opisano v pojasnilu 1.5.3. Če razlog za oslabitev pozneje preneha obstajati, se izguba zaradi oslabitve razveljavi na knjigovodsko vrednost, ki bi bila določena, če ne bi bila priznana izguba zaradi oslabitve.

1.5.3

V primerih, ko ima EU najmanj 20-odstotni delež v skladu investicijskega kapitala, si ne prizadeva znatno vplivati na sklad. Taki skladi se zato obravnavajo kot finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

1.5.5.   
  Finančna sredstva

Finančna sredstva

Razvrstitev

Razvrstitev

EU svoja finančna sredstva razvršča v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo; ter za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi EU. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu ni imela EU nobenih finančnih sredstev v tej kategoriji.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko EU zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v nekratkoročna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja, tudi če je datum zapadlosti celotnega posojila oddaljen več kot 12 mesecev od datuma bilance stanja.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih EU namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu EU ni imela nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno od drugih kategorij. Razvrščena so bodisi kot kratkoročna bodisi kot nekratkoročna sredstva glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava EU odtujiti, kar je običajno preostala zapadlost na datum bilance stanja. Naložbe v nekonsolidirane subjekte in druge kapitalske naložbe (npr. posli rizičnega kapitala), ki se ne obračunajo po kapitalski metodi, so prav tako razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja – datum, na katerega se EU zaveže, da bo kupila ali prodala sredstvo. Posojila se pripoznajo, ko se posojilojemalcu nakažejo denarna sredstva. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju. Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti, stroški posla pa se knjižijo v breme izkaza finančnega uspeha.

Poštena vrednost finančnega sredstva pri začetnem pripoznanju je običajno cena posla (tj. poštena vrednost prejetega plačila). Kadar pa se odobri dolgoročno brezobrestno posojilo ali posojilo z obrestmi, nižjimi od tržnih, se lahko njegova poštena vrednost oceni kot sedanja vrednost vseh prihodnjih denarnih prejemkov, diskontirana po prevladujoči tržni obrestni meri za podoben instrument s podobno bonitetno oceno.

Odobrena posojila se izmerijo glede na nominalni znesek, ki se šteje kot poštena vrednost posojila. Razlogi za to:

| — | „Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice. |
| --- | --- |

—

„Tržno okolje“ za posojila, ki jih daje EU, je zelo posebno in se močno razlikuje od kapitalskega trga, na katerem se izdajajo podjetniške ali državne obveznice. Posojilodajalci na teh trgih lahko namreč izbirajo med alternativnimi naložbami in ta možnost se odraža v tržnih cenah. EU pa te možnosti izbire med alternativnimi naložbami nima, saj ne sme vlagati denarja na kapitalskih trgih; finančna sredstva si izposoja samo za dajanje posojil po isti obrestni meri. To pomeni, da za izposojene zneske nima možnosti alternativnega posojila ali naložbe. Tako ni oportunitetnih stroškov in s tem ni podlage za primerjavo s tržnimi obrestnimi merami. Dejansko posojila, ki jih daje EU, predstavljajo trg. V bistvu, ker ni mogoče določiti oportunitetnih stroškov, tržna cena ne odraža ustrezno bistva dajanja posojil EU. Zato ni primerno določati poštene vrednosti posojil EU glede na podjetniške ali državne obveznice.

| — | Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančnih posojil (BOP) in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera. |
| --- | --- |

—

Prav tako ni delujočega trga ali podobnih poslov, ki bi se lahko uporabili za primerjavo, zato bi morala biti obrestna mera, ki jo EU uporablja pri oceni poštene vrednosti posojil, danih v okviru evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (EFSM), plačilnobilančnih posojil (BOP) in drugih takih posojil, dejansko zaračunana obrestna mera.

| — | Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

—

Poleg tega prihaja v primeru tovrstnih posojil do izravnalnih učinkov med danimi in najetimi posojili, ker gre po naravi za vzajemne posle („back-to-back operations“). Tako so efektivne obresti za dano posojilo enake efektivni obrestni meri za najeta posojila, ki so z njimi povezana. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali so se prenesle ter je EU prenesla večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

| (i) | Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali. |
| --- | --- |

(i)

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti kategorije „finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid“, so vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

| (ii) | Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha. |
| --- | --- |

(ii)

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti. Kadar so posojila odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, se za dana in najeta posojila uporablja ista efektivna obrestna mera, saj imajo ta posojila značilnosti „vzajemnih poslov“ in so razlike med pogoji dajanja in najemanja posojil ter zneski danih in najetih posojil neznatne. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

| (iii) | Kar zadeva finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo, EU trenutno nima nobenih takih naložb. |
| --- | --- |

(iii)

Kar zadeva finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo, EU trenutno nima nobenih takih naložb.

| (iv) | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila. |
| --- | --- |

(iv)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Kadar se za sredstva, ki so razvrščena kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, pripoznanje odpravi ali so takšna sredstva oslabljena, se nabrani popravki poštene vrednosti, ki so bili prej pripoznani v rezervi za pošteno vrednost, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Dividende na za prodajo razpoložljive kapitalske instrumente se pripoznajo, ko se ugotovi pravica EU do prejema plačila.

Poštene vrednosti naložb, ki kotirajo na delujočih trgih, temeljijo na trenutnih ponujenih nakupnih cenah. Če trg za finančno sredstvo (in za vrednostne papirje, ki ne kotirajo na borzi) ne deluje, EU določi pošteno vrednost z uporabo metod vrednotenja. Te obsegajo uporabo zadnjih premišljenih poslov, sklicevanje na druge instrumente, ki imajo podobne bistvene značilnosti, analizo diskontiranih denarnih tokov, modele za določanje vrednosti opcij in druge tehnike vrednotenja, ki jih običajno uporabljajo udeleženci na trgu.

Kadar poštene vrednosti naložb v kapitalske instrumente, ki nimajo objavljene tržne cene na delujočem trgu, ni mogoče zanesljivo izmeriti, se te naložbe vrednotijo po nabavni vrednosti, zmanjšani za izgube zaradi oslabitve.

Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

EU ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Finančno sredstvo oslabi in izgube zaradi oslabitve nastanejo samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva, in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti.

(a)   Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Sredstva, izkazana po odplačni vrednosti

Če obstajajo nepristranski dokazi, da je pri posojilih in terjatvah ali finančnih naložbah v posesti do zapadlosti v plačilo, izkazanih po odplačni vrednosti, nastala izguba zaradi oslabitve, se njen znesek izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (razen prihodnjih kreditnih izgub, ki še niso nastale), diskontiranih po izvirni efektivni obrestni meri finančnega sredstva. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša, znesek izgube pa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Če ima posojilo ali finančna naložba v posesti do zapadlosti v plačilo spremenljivo obrestno mero, se kot diskontna stopnja za merjenje morebitne izgube zaradi oslabitve uporabi trenutna efektivna obrestna mera, določena s pogodbo. Izračun sedanje vrednosti ocenjenih denarnih tokov finančnega sredstva, danega v varščino, odraža denarni tok, ki bo morda nastal iz zasega posesti, zmanjšan za stroške pridobitve in prodaje varščine, ne glede na to, ali je zaseg verjeten. Če se v poznejšem obdobju znesek izgube zaradi oslabitve zmanjša in je mogoče to zmanjšanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

(b)   Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Sredstva, izkazana po pošteni vrednosti

Kadar so kapitalske naložbe razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, se pri ugotavljanju oslabitve vrednostnih papirjev upošteva znatno ali stalno (dolgotrajnejše) zmanjšanje poštene vrednosti vrednostnega papirja pod njegovo nabavno vrednost. Če obstajajo kakršni koli taki dokazi glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev, se nabrana izguba, izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in trenutno pošteno vrednostjo, zmanjšana za morebitne izgube zaradi oslabitve zadevnega finančnega sredstva, ki so bile prej pripoznane v izkazu finančnega uspeha, črta iz rezerv in pripozna v izkazu finančnega uspeha. Izgube zaradi oslabitve, pripoznane v izkazu finančnega uspeha za kapitalske instrumente, se ne razveljavijo skozi izkaz finančnega uspeha. Če se v poznejšem obdobju poštena vrednost dolžniškega instrumenta, razvrščenega kot za prodajo razpoložljivega finančnega sredstva, poveča in je mogoče to povečanje nepristransko povezati z dogodkom, ki se zgodi po pripoznanju izgube zaradi oslabitve, se izguba zaradi oslabitve razveljavi skozi izkaz finančnega uspeha.

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Naložbe v sklade tveganega kapitala

Naložbe v sklade tveganega kapitala so razvrščene kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva in so v skladu s tem izkazane po pošteni vrednosti, dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti (vključno s tečajnimi razlikami), pa se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Ker naložbe v sklade tveganega kapitala nimajo kotirane tržne cene na delujočem trgu, se vrednotijo od postavke do postavke po nabavni vrednosti ali pripisani čisti vrednosti sredstva, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Neiztrženi dobički, ki izhajajo iz merjenja poštene vrednosti, se pripoznajo skozi rezerve, pri neiztrženih izgubah pa se oceni oslabitev zadevnih sredstev, da se ugotovi, ali se pripoznajo kot izgube zaradi oslabitve v izkazu finančnega uspeha ali kot spremembe rezerve za pošteno vrednost.

1.5.6.   
  Zaloge

Zaloge

Zaloge so izkazane po nabavni vrednosti ali čisti iztržljivi vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Nabavna vrednost se določi po metodi zaporednih cen (FIFO). Nabavna vrednost dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje zajema stroške surovin in lastne delovne sile ter druge neposredno pripisljive stroške in z njimi povezane splošne proizvodne stroške (na podlagi običajne delovne zmogljivosti). Čista iztržljiva vrednost je ocenjena prodajna cena v rednem poslovanju, zmanjšana za stroške dokončanja in odhodke za prodajo. Kadar se zaloge hranijo za brezplačno distribucijo ali distribucijo po simbolični ceni, se izmerijo po nabavni vrednosti ali dnevni nadomestitveni vrednosti, pri čemer se upošteva nižja od obeh vrednosti. Dnevna nadomestitvena vrednost so stroški, ki bi jih imela EU za pridobitev sredstva na datum poročanja.

1.5.7.   
  Zneski predhodnega financiranja

Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno v več plačil v obdobju, ki je določeno v danem sporazumu o predhodnem financiranju. Likvidna sredstva ali predujem se povrnejo ali porabijo za namen, za katerega so bili zagotovljeni, v obdobju, določenem v sporazumu. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti EU. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki) in vrnjenih zneskov.

Ob koncu leta se neobračunani zneski predhodnega financiranja vrednotijo po prvotnih plačanih zneskih, zmanjšanih za: vrnjene zneske, obračunane upravičene zneske, ocenjene upravičene zneske, ki ob koncu leta še niso obračunani, in zmanjšanja vrednosti.

Zneski, ki so v finančni uredbi opredeljeni kot „finančni instrumenti v okviru deljenega upravljanja“, so z računovodskega vidika razvrščeni med zneske predhodnega financiranja. Ti zneski predhodnega financiranja se vrednotijo po prvotnih zneskih, izplačanih državam članicam, zmanjšanih za oceno uporabljenih zneskov.

Obresti na predhodno financiranje se pripoznajo, ko se obračunajo, v skladu z določbami ustreznega sporazuma. Ob koncu leta se na podlagi najzanesljivejših podatkov pripravi ocena prihodkov od obračunanih obresti in se vključi v bilanco stanja.

1.5.8.   
  Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, se v računovodskih izkazih predpostavlja, da terjatve izhajajo iz menjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz nemenjalnih poslov, ki ne izhajajo iz pogodbe (državni izterljivi zneski).

Terjatve iz menjalnih poslov so v skladu z opredelitvijo finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej pojasnilo 1.5.5 zgoraj). Razkritja v pojasnilih o finančnih instrumentih v zvezi s terjatvami iz menjalnih poslov vključujejo aktivne časovne razmejitve iz menjalnih poslov, ker te niso pomembne.

1.5.5

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve izterljivih zneskov iz nemenjalnih poslov se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da EU ne bo mogla izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske iz nemenjalnih poslov. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha. Na podlagi preteklih izkušenj se opravi tudi splošen odpis za neporavnane naloge za izterjavo, ki še niso zajeti v posebnem odpisu. Glede obravnave prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta glej pojasnilo 1.5.14 spodaj. Zneski, prikazani in razkriti kot izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov, niso finančni instrumenti, ker ne izhajajo iz pogodbe. Vendar so v pojasnilih k računovodskim izkazom izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov razkriti skupaj s terjatvami iz menjalnih poslov, kadar je to primerno.

1.5.14

1.5.9.   
  Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti in so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic in druge kratkoročne visoko likvidne naložbe z originalno zapadlostjo tri mesece ali manj.

1.5.10.   
  Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojnine in drugi prejemki zaposlenih

Pokojninske obveznosti

Pokojninske obveznosti

EU upravlja pokojninske načrte z določenimi izplačili. Osebje prispeva iz svojih plač tretjino pričakovanih stroškov pokojnin, vendar se ta obveznost ne financira sproti. Obveznost, ki se pripozna v bilanci stanja za pokojninske načrte z določenimi izplačili, je sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin na datum bilance stanja. Obveznost iz naslova vnaprej določenih pokojnin izračunajo aktuarji po metodi predvidenih kreditnih točk („projected unit credit method“). Sedanja vrednost obveznosti iz naslova vnaprej določenih pokojnin se določi z diskontiranjem ocenjenih prihodnjih denarnih odlivov po obrestnih merah za državne obveznice, ki so izražene v valuti, v kateri bodo pokojnine izplačane, in katerih roki zapadlosti so podobni rokom zapadlosti z njimi povezanih pokojninskih obveznosti.

Aktuarski dobički in izgube, ki izhajajo iz izkustvenih prilagoditev in sprememb aktuarskih predpostavk, se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Stroški preteklega službovanja se takoj pripoznajo v izkazu finančnega uspeha, če spremembe pokojninskega načrta niso odvisne od tega, da morajo zaposleni ostati v delovnem razmerju določen čas (čas, potreben za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca). V tem primeru se stroški preteklega službovanja amortizirajo po metodi enakomernega časovnega amortiziranja v obdobju, potrebnem za prehod upravičenosti do pokojnine na upravičenca.

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

Pozaposlitveni prejemki iz naslova zdravstvenega zavarovanja

EU zagotavlja svojim zaposlenim zdravstveno zavarovanje, in sicer v obliki povračila zdravstvenih stroškov. Za tekoče upravljanje je bil ustanovljen poseben sklad. Do sredstev tega sistema so upravičeni sedanji zaposleni, upokojenci, vdovci in njihovi vzdrževanci. Prejemki, dodeljeni „nedejavnim osebam“ (upokojencem, sirotam itd.) so razvrščeni kot „pozaposlitveni prejemki zaposlenih“. Glede na naravo teh prejemkov je potreben aktuarski izračun. Obveznost v bilanci stanja je določena na podobni osnovi kot za pokojninske obveznosti (glej zgoraj).

1.5.11.   
  Rezervacije

Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima EU sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.5.12.   
  Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti so razvrščene kot finančne obveznosti po pošteni vrednosti skozi poslovni izid ali kot finančne obveznosti, izkazane po odplačni vrednosti. Najeta posojila sestavljajo posojila, najeta pri kreditnih institucijah, in dolgovi, dokazljivi s potrdili. Na začetku se pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza njihovemu čistemu prihodku (poštena vrednost prejetih plačil), brez nastalih stroškov posla, pozneje pa se izkažejo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti; morebitne razlike med prejetimi sredstvi, zmanjšanimi za stroške posla, in odkupno vrednostjo se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha v posojilih po metodi efektivnih obresti.

Finančne obveznosti so razvrščene kot nekratkoročne obveznosti, razen kadar je zapadlost manj kot 12 mesecev po datumu bilance stanja. Za posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev, metode efektivnih obresti na podlagi premislekov o pomembnosti ni mogoče uporabljati za dana in najeta posojila. Stroški posla, ki jih ima EU in se potem prenesejo v breme upravičenca do posojila, se pripoznajo neposredno v izkazu finančnega uspeha.

Finančne obveznosti, razvrščene po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, vključujejo izvedene finančne instrumente, kadar je njihova poštena vrednost negativna. Računovodsko se obravnavajo na enak način kot finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, glej pojasnilo 1.5.5. V tem proračunskem letu ni imela EU nobenih finančnih obveznosti v tej kategoriji.

1.5.5

1.5.13.   
  Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

Znaten del obveznosti EU iz poslovanja ni povezan z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, temveč so to neplačani zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU (nemenjalni posli). Ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov, se izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih EU sprejme.

1.5.14.   
  Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, EU pa je že opravila zadevno storitev ali dobavila zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdala Komisija in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali.

1.6.   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.6.1.   
  Prihodki

Prihodki

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

Velika večina prihodkov EU se nanaša na nemenjalne posle:

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Sredstva iz naslova BND in sredstva iz naslova DDV

Prihodki se pripoznajo za obdobje, za katero Komisija vpokliče sredstva od držav članic in zahteva njihove prispevke. Izmerijo se glede na vpoklicani znesek. Ker sredstva iz naslova DDV in BND temeljijo na ocenah podatkov za zadevno proračunsko leto, se lahko popravijo, kadar se pojavijo spremembe, dokler države članice ne izdajo končnih podatkov. Učinek spremembe ocene se vključi, ko se določa čisti presežek ali primanjkljaj za obdobje, v katerem se je pojavila sprememba.

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko so od držav članic prejeta ustrezna mesečna poročila o računih A (ki vključujejo izterjane dajatve ter zapadle zneske, ki so zajamčeni in se ne izpodbijajo). Na datum poročanja se prihodki, ki jih države članice zberejo za zadevno obdobje, vendar še niso plačani Komisiji, ocenijo in pripoznajo kot prehodno nezaračunani prihodki. Četrtletna poročila o računih B (vključno z neizterjanimi in nezajamčenimi dajatvami ter zajamčenimi zneski, ki jih dolžnik izpodbija), prejeta od držav članic, se pripoznajo kot prihodki, zmanjšani za stroške zbiranja, do katerih so države članice upravičene. Poleg tega se pripozna zmanjšanje vrednosti za znesek ocenjene vrzeli pri izterjavah.

Globe

Globe

Prihodki od glob se pripoznajo, ko je sprejet sklep EU o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku. Če obstajajo dvomi glede dolgoročne plačilne sposobnosti podjetja, se pripozna zmanjšanje vrednosti upravičenosti. Po izdaji sklepa o naložitvi globe mu dolžniki lahko ugovarjajo v dveh mesecih od datuma obvestila o zadevnem sklepu:

| — | če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek, |
| --- | --- |

—

če mu ne ugovarjajo, morajo plačati globo v za to določenem roku in EU dokončno pobere zadevni znesek,

| — | če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU. |
| --- | --- |

—

če mu ugovarjajo, vložijo pritožbo v skladu s pravom EU.

Vendar je treba tudi v primeru pritožbe glavnico globe plačati v predpisanem trimesečnem roku, saj pritožba nima odložilnega učinka (člen 278 Pogodbe EU), ali pa se lahko v nekaterih okoliščinah in na podlagi privolitve računovodje Komisije namesto tega predloži bančno jamstvo za zadevni znesek.

Če se podjetje pritoži zoper sklep in je že začasno plačalo globo, je znesek razkrit kot pogojna obveznost. Ker pa pritožba naslovnika zoper sklep EU nima odložilnega učinka, se prejeta denarna sredstva uporabijo za poravnavo izterljivega zneska. Če se namesto plačila prejme jamstvo, se globa še naprej obravnava kot izterljivi znesek. Če se zdi verjetno, da Splošno sodišče ne bo odločilo v prid EU, se pripozna rezervacija za kritje tega tveganja. Če je bilo namesto tega dano jamstvo, se neporavnani izterljivi znesek ustrezno odpiše. Skupne obresti, ki jih prejme Komisija na bančnih računih, na katere se nakazujejo prejeta plačila, se pripoznajo kot prihodki, morebitne pogojne obveznosti pa se ustrezno povečajo.

Od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot za prodajo razpoložljiva finančna sredstva.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti

Prihodki od obresti in odhodki za obresti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti. To je metoda izračunavanja odplačne vrednosti finančnega sredstva ali finančne obveznosti in dodeljevanja prihodkov od obresti ali odhodkov za obresti v zadevnem obdobju. Pri izračunavanju efektivne obrestne mere EU oceni denarne tokove ob upoštevanju vseh pogodbenih pogojev finančnega instrumenta (na primer možnosti predčasnega plačila), ne upošteva pa prihodnjih kreditnih izgub. Izračun vključuje vse provizije in točke, plačane ali prejete med pogodbenicama, ki so sestavni del efektivne obrestne mere, stroške posla ter vse druge premije ali popuste.

Ko se finančno sredstvo ali skupina podobnih finančnih sredstev odpiše kot posledica izgube zaradi oslabitve, se prihodki od obresti pripoznajo po obrestni meri, ki se uporablja za diskontiranje prihodnjih denarnih tokov za namene merjenja izgube zaradi oslabitve.

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend se pripoznajo, ko se ugotovi pravica do prejema plačila.

1.6.2.   
  Odhodki

Odhodki

Večino odhodkov EU predstavljajo odhodki iz nemenjalnih poslov. Nanašajo se na prenos na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, prenosi po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku.

Prenosi se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so povzročili prenos, če obstaja uredba (finančna uredba, Kadrovski predpisi ali druge uredbe), ki dovoljuje naravo prenosa, ali je podpisana pogodba, ki dovoljuje prenos; če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičen znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih EU sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti.

1.7.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.7.1.   
  Pogojna sredstva

Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali možnih storitev verjeten.

1.7.2.   
  Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom EU; ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker: ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitveno zmožnost, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1.   NEOPREDMETENA SREDSTVA

NEOPREDMETENA SREDSTVA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2013 | 474 |
| Povečanja | 104 |
| Odtujitve | (2) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 1 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014 | 577 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2013 | (236) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (61) |
| Odtujitve | 2 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 0 |
| Druge spremembe | 0 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2014 | (295) |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014 | 282 |
| Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2013 | 237 |

(V milijonih EUR)

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2013

474

Povečanja

104

Odtujitve

(2)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

Druge spremembe

1

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014

577

577

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2013

(236)

Stroški amortizacije za zadevno leto

(61)

Odtujitve

2

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

0

Druge spremembe

0

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2014

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2014

(295)

(295)

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014

282

282

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2013

Čista knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2013

237

237

Zgornji zneski se nanašajo predvsem na računalniško programsko opremo.

2.2.   OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

OPREDMETENA OSNOVNA SREDSTVA

Povečanje opredmetenih osnovnih sredstev je predvsem posledica dejstva, da so bila po podpisu sporazuma o prenosu pooblastil za program Copernicus z Evropsko vesoljsko agencijo (v nadaljnjem besedilu: ESA) v letu 2014 sredstva programa Copernicus (prejšnjega programa GMES) v višini 1  525 milijonov EUR prenesena z ESA na Komisijo. EU je v skladu z Uredbo o programu Copernicus iz leta 2014 prevzela odgovornost za program Copernicus, zato mora sredstva za ta program pripoznati v svoji bilanci stanja. 297 milijonov EUR, povezanih s satelitom Sentinel 1A, je bilo pripoznanih kot sredstva v postavki naprave in oprema, 1  228 milijonov EUR v zvezi z drugimi sateliti, ki se trenutno gradijo, pa je bilo pripoznanih kot sredstva v gradnji. Copernicus je evropski program za opazovanje Zemlje. Sestavljen je iz vesoljske komponente, ki jo sestavlja šest vrst satelitov in instrumentov za opazovanje Zemlje, komponente in situ (sestavljene iz številnih senzorjev na kopnem in morju ter v zraku) in storitvene komponente. Program Copernicus zagotavlja storitve na področjih spremljanja ozračja, podnebnih sprememb, kopnega in morskega okolja ter ravnanja v izrednih razmerah in varnosti.

in situ

Poleg tega so bila med sredstva v gradnji na dan 31. decembra 2014 vključena sredstva v višini 1  478 milijonov EUR (2013: 1  041 milijonov EUR) za projekt Galileo za globalni navigacijski satelitski sistem EU (GNSS), ki se razvija s pomočjo ESA. Za odhodke v tem obdobju je bil kot stroški razvoja, ki jih ni mogoče usredstviti, pripoznan znesek v višini 17 milijonov EUR.

Opredmetena osnovna sredstva

Opredmetena osnovna sredstva

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Zemljišča in zgradbe | Naprave in oprema | Pohištvo in vozila | Računalniška strojna oprema | Drugo | Finančni najemi | Sredstva v gradnji | Skupaj |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2013 | 4  660 | 608 | 233 | 596 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Povečanja | 30 | 342 | 18 | 59 | 31 | 9 | 1  779 | 2  267 |
| Odtujitve | (9) | (58) | (20) | (49) | (22) | 0 | (6) | (164) |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | 84 | 98 | 10 | 8 | 2 | (8) | (195) | — |
| Druge spremembe | 2 | 1 | 2 | 10 | 1 | — | 1 | 17 |
| Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014 | 4  768 | 990 | 242 | 623 | 261 | 2  693 | 3  176 | 12  754 |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2013 | (2  399) | (474) | (168) | (461) | (166) | (863) | | (4  531) |
| Stroški amortizacije za zadevno leto | (153) | (65) | (17) | (74) | (25) | (95) | | (429) |
| Odpis amortizacije | — | 16 | 0 | 2 | 3 | — | | 21 |
| Odtujitve | 4 | 42 | 18 | 47 | 18 | 0 | | 128 |
| Prerazporeditev med kategorijami sredstev | — | 4 | (1) | (8) | (2) | 7 | | — |
| Druge spremembe | — | 0 | (1) | (6) | (1) | — | | (8) |
| Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2014 | (2  549) | (477) | (168) | (501) | (173) | (950) | | (4  817) |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2014 | 2  219 | 513 | 74 | 122 | 89 | 1  743 | 3  176 | 7  937 |
| ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2013 | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |

(V milijonih EUR)

Zemljišča in zgradbe

Naprave in oprema

Pohištvo in vozila

Računalniška strojna oprema

Drugo

Finančni najemi

Sredstva v gradnji

Skupaj

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2013

4  660

608

233

596

248

2  692

1  599

10  635

Povečanja

30

342

18

59

31

9

1  779

2  267

Odtujitve

(9)

(58)

(20)

(49)

(22)

0

(6)

(164)

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

84

98

10

8

2

(8)

(195)

—

Druge spremembe

2

1

2

10

1

—

1

17

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014

Bruto knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2014

4  768

4  768

990

990

242

242

623

623

261

261

2  693

2  693

3  176

3  176

12  754

12  754

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2013

(2  399)

(474)

(168)

(461)

(166)

(863)

(4  531)

Stroški amortizacije za zadevno leto

(153)

(65)

(17)

(74)

(25)

(95)

(429)

Odpis amortizacije

—

16

0

2

3

—

21

Odtujitve

4

42

18

47

18

0

128

Prerazporeditev med kategorijami sredstev

—

4

(1)

(8)

(2)

7

—

Druge spremembe

—

0

(1)

(6)

(1)

—

(8)

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2014

Nabrana amortizacija na dan 31. 12. 2014

(2  549)

(2  549)

(477)

(477)

(168)

(168)

(501)

(501)

(173)

(173)

(950)

(950)

(4  817)

(4  817)

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2014

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2014

2  219

2  219

513

513

74

74

122

122

89

89

1  743

1  743

3  176

3  176

7  937

7  937

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2013

ČISTA KNJIGOVODSKA VREDNOST NA DAN 31. 12. 2013

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

2.3.   NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

NALOŽBE, KI SE OBRAČUNAJO PO KAPITALSKI METODI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Deleži v skupnih podjetjih | 2.3.1 | — | — |
| Deleži v pridruženih subjektih | 2.3.2 | 409 | 349 |
| Skupaj | | 409 | 349 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Deleži v skupnih podjetjih

2.3.1

2.3.1

—

—

Deleži v pridruženih subjektih

2.3.2

2.3.2

409

349

Skupaj

Skupaj

409

409

349

349

Deleži v skupnih podjetjih in pridruženih subjektih se obračunajo po kapitalski metodi.

2.3.1.   
  Deleži v skupnih podjetjih

Deleži v skupnih podjetjih

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Čisto nebo | IMI | ECSEL | GCV | Skupaj |
| Deleži na dan 31. decembra 2013 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Prispevki | 0 | 95 | 118 | 125 | 166 | 75 | 69 | 647 |
| Delež v čistem rezultatu | 0 | (95) | (118) | (125) | (166) | (75) | (69) | (647) |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Deleži na dan 31. decembra 2014 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nepripoznani delež izgub (5) | — | (230) | (36) | (99) | (73) | (40) | (116) | (594) |

(V milijonih EUR)

Galileo

SESAR

ITER

Čisto nebo

IMI

ECSEL

GCV

Skupaj

Deleži na dan 31. decembra 2013

0

0

0

0

0

0

0

0

Prispevki

0

95

118

125

166

75

69

647

Delež v čistem rezultatu

0

(95)

(118)

(125)

(166)

(75)

(69)

(647)

Drugo gibanje lastniškega kapitala

0

0

0

0

0

0

0

0

Deleži na dan 31. decembra 2014

Deleži na dan 31. decembra 2014

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Nepripoznani delež izgub (5)

5

—

(230)

(36)

(99)

(73)

(40)

(116)

(594)

Komisiji je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročna sredstva | 250 | 198 |
| Kratkoročna sredstva | 178 | 63 |
| Nekratkoročne obveznosti | — | — |
| Kratkoročne obveznosti | (813) | (394) |
| Prihodki | 2 | 1 |
| Odhodki | (666) | (412) |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročna sredstva

250

198

Kratkoročna sredstva

178

63

Nekratkoročne obveznosti

—

—

Kratkoročne obveznosti

(813)

(394)

Prihodki

2

1

Odhodki

(666)

(412)

Skupno Podjetje Galileo v likvidaciji

Skupno Podjetje Galileo v likvidaciji

Konec leta 2006 se je za skupno podjetje Galileo začel postopek likvidacije, ki še ni končan. Subjekt v letu 2014 ni bil dejaven in je bil še vedno v postopku likvidacije.

Skupno Podjetje Sesar

Skupno Podjetje Sesar

Na dan 31. decembra 2014 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju SESAR znašal 43,53 %.

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Prispevek EU (Euratoma) za Mednarodno organizacijo za fuzijsko energijo ITER je zagotovljen prek agencije Fuzija za energijo ter vključuje tudi prispevke držav članic in Švice. Skupni prispevek je s pravnega vidika prispevek Euratoma za organizacijo ITER, saj države članice in Švica nimajo lastniških deležev v organizaciji ITER. Ker ima EU v pravnem smislu delež v skupnem podjetju Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER, ga mora pripoznati v svojem zaključnem računu. Na dan 31. decembra 2014 je lastniški delež Komisije v skupnem podjetju ITER znašal 40,61 %.

Skupne tehnološke pobude

Skupne tehnološke pobude

Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud, ki jih izvajajo skupna podjetja v smislu člena 187 Pogodbe, so bila ustanovljena za uresničevanje ciljev lizbonske agende za rast in delovna mesta. Skupno podjetje Čisto nebo, skupno podjetje IMI, skupno podjetje ECSEL (združitev prejšnjih skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC) ter skupno podjetje za GCV so javno-zasebna partnerstva, vzpostavljena v obliki skupnih tehnoloških pobud. Lastniški deleži ob koncu leta znašajo: 61,39 % v skupnem podjetju Čisto nebo, 80,47 % v skupnem podjetju IMI, 95,47 % v skupnem podjetju ECSEL ter 70,85 % v skupnem podjetju GCV.

2.3.2.   
  Deleži v pridruženih subjektih

Deleži v pridruženih subjektih

Evropski investicijski sklad

Evropski investicijski sklad

Delež Komisije v Evropskem investicijskem skladu (v nadaljnjem besedilu: EIS) se obravnava kot delež v pridruženem subjektu z uporabo kapitalske metode obračunavanja. EIS je finančna institucija EU, specializirana za zagotavljanje rizičnega kapitala in jamstev za MSP.

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | EIF |
| Delež na dan 31. decembra 2013 | 349 |
| Prispevki | 38 |
| Delež v čistem rezultatu | 7 |
| Drugo gibanje lastniškega kapitala | 15 |
| Delež na dan 31. decembra 2014 | 409 |

(V milijonih EUR)

EIF

Delež na dan 31. decembra 2013

349

Prispevki

38

Delež v čistem rezultatu

7

Drugo gibanje lastniškega kapitala

15

Delež na dan 31. decembra 2014

Delež na dan 31. decembra 2014

409

409

Komisiji je na podlagi njenih deležev v pridruženih subjektih mogoče pripisati naslednje knjigovodske vrednosti:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Sredstva | 497 | 499 |
| Obveznosti | (87) | (240) |
| Prihodki | 38 | 37 |
| Presežek/(primanjkljaj) | 21 | (221) |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Sredstva

497

499

Obveznosti

(87)

(240)

Prihodki

38

37

Presežek/(primanjkljaj)

21

(221)

Komisija je vplačala 20 % svojega deleža, tako da je bilo stanje nevpoklicanega kapitala 809 milijonov EUR.

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital EIS skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Osnovni kapital skupaj | 4  161 | 1  011 |
| Vplačano | (832) | (202) |
| Nevpoklicano | 3  329 | 809 |

(V milijonih EUR)

Kapital EIS skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Osnovni kapital skupaj

Osnovni kapital skupaj

4  161

4  161

1  011

1  011

Vplačano

(832)

(202)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

3  329

3  329

809

809

2.4.   FINANČNA SREDSTVA

FINANČNA SREDSTVA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 6  550 | 5  497 |
| Posojila | 2.4.2 | 49  888 | 54  347 |
| Skupaj | | 56  438 | 59  844 |
| Kratkoročna finančna sredstva | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 2.4.1 | 2  856 | 2  373 |
| Posojila | 2.4.2 | 8  955 | 3  198 |
| Skupaj | | 11  811 | 5  571 |
| Skupaj | | 68  249 | 65  415 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročna finančna sredstva

Nekratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

6  550

5  497

Posojila

2.4.2

2.4.2

49  888

54  347

Skupaj

56  438

56  438

59  844

59  844

Kratkoročna finančna sredstva

Kratkoročna finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

2.4.1

2.4.1

2  856

2  373

Posojila

2.4.2

2.4.2

8  955

3  198

Skupaj

11  811

11  811

5  571

5  571

Skupaj

Skupaj

68  249

68  249

65  415

65  415

2.4.1.   
  Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Naložbe sklada BUFI | 3  068 | 1  910 |
| Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (6) | 1  825 | 1  773 |
| ESPJ v likvidaciji | 1  699 | 1  696 |
| Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF) | 842 | 1  197 |
| Obzorje 2020 | 514 | — |
| Sklad za zagon pri ETF | 399 | 339 |
| Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) | 188 | 188 |
| Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T | 186 | 121 |
| Posli rizičnega kapitala | 145 | 124 |
| Pobuda za projektne obveznice | 125 | 67 |
| Evropski sklad za jugovzhodno Evropo | 117 | 116 |
| Druga za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 298 | 339 |
| Skupaj | 9  406 | 7  870 |
| Nekratkoročna | 6  550 | 5  497 |
| Kratkoročna | 2  856 | 2  373 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Naložbe sklada BUFI

3  068

1  910

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (6)

6

1  825

1  773

ESPJ v likvidaciji

1  699

1  696

Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (RSFF)

842

1  197

Obzorje 2020

514

—

Sklad za zagon pri ETF

399

339

Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD)

188

188

Instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T

186

121

Posli rizičnega kapitala

145

124

Pobuda za projektne obveznice

125

67

Evropski sklad za jugovzhodno Evropo

117

116

Druga za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

298

339

Skupaj

Skupaj

9  406

9  406

7  870

7  870

Nekratkoročna

6  550

5  497

Kratkoročna

2  856

2  373

EU ima za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v glavnem v obliki jamstvenih in lastniških instrumentov. Povečanje v primerjavi z letom 2013 je predvsem posledica več kot 2 milijard EUR novih glob, naloženih v letu 2014 in vloženih v sklad BUFI, od katerih je odštet znesek za odprte zadeve, rešene v letu 2014. Poleg tega se je leta 2014 začel izvajati program Obzorje 2020, ki je osma faza okvirnih programov za raziskave in tehnološki razvoj (8. OP), in je imel ob koncu leta sredstva v višini več kot pol milijarde EUR.

Hierarhija poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih | 8  183 | 6  669 |
| Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen | 76 | 76 |
| Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov | 1  147 | 1  126 |
| Skupaj | 9  406 | 7  870 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Raven 1: Kotirane cene na delujočih trgih

8  183

6  669

Raven 2: Opazovani vhodni podatki, razen kotiranih cen

76

76

Raven 3: Tehnike vrednotenja z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov

1  147

1  126

Skupaj

Skupaj

9  406

9  406

7  870

7  870

V navedenem obdobju ni bilo prenosov med zgoraj omenjenimi ravnmi merjenja poštene vrednosti.

Uskladitev finančnih sredstev, merjenih s tehnikami vrednotenja, z vhodnimi podatki, ki ne temeljijo na podatkih z opazovanih trgov (raven 3):

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Začetna bilanca na dan 31. 12. 2013 | 1  126 |
| Nakup in prodaja | (57) |
| Dobički ali izgube za zadevno obdobje, pripoznani v presežku ali primanjkljaju | (2) |
| Dobički ali izgube, pripoznani v čistih sredstvih | 81 |
| Prenosi na raven 3 | — |
| Prenosi z ravni 3 | — |
| Drugo | (1) |
| Končna bilanca na dan 31. 12. 2014 | 1  147 |

(V milijonih EUR)

Začetna bilanca na dan 31. 12. 2013

1  126

Nakup in prodaja

(57)

Dobički ali izgube za zadevno obdobje, pripoznani v presežku ali primanjkljaju

(2)

Dobički ali izgube, pripoznani v čistih sredstvih

81

Prenosi na raven 3

—

Prenosi z ravni 3

—

Drugo

(1)

Končna bilanca na dan 31. 12. 2014

Končna bilanca na dan 31. 12. 2014

1  147

1  147

Evropska banka za obnovo in razvoj

Evropska banka za obnovo in razvoj

Ker Evropska banka za obnovo in razvoj (EBRD) ne kotira na nobeni borzi in glede na pogodbene omejitve, vključene v statut EBRD, ki se med drugim nanašajo na prodajo deležev, omejeno na nabavno vrednost in dovoljeno samo obstoječim delničarjem, se delež Komisije vrednoti po nabavni vrednosti, zmanjšani za morebiten odpis zaradi oslabitve.

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital EBRD skupaj | Kapital, ki ga je vpisala Komisija |
| Osnovni kapital skupaj | 29  674 | 900 |
| Vplačano | (6  202) | (188) |
| Nevpoklicano | 23  472 | 712 |

(V milijonih EUR)

Kapital EBRD skupaj

Kapital, ki ga je vpisala Komisija

Osnovni kapital skupaj

29  674

900

Vplačano

(6  202)

(188)

Nevpoklicano

Nevpoklicano

23  472

23  472

712

712

2.4.2.   
  Posojila

Posojila

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročna | 49  888 | 54  347 |
| Kratkoročna | 8  955 | 3  198 |
| Skupaj | 58  843 | 57  545 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročna

49  888

54  347

Kratkoročna

8  955

3  198

Skupaj

Skupaj

58  843

58  843

57  545

57  545

Ta postavka vključuje posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev (58  509 milijonov EUR), ter posojila, odobrena iz proračuna, tj. posojila s posebnimi pogoji in stanovanjska posojila ESPJ v likvidaciji (139 milijonov EUR). Vključene so tudi kratkoročne vloge (195 milijonov EUR), ki so razvrščene kot posojila.

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

Posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EMFS | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Nova posojila | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Vračila | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Tečajne razlike | — | 1 | — | — | 15 | 16 |
| Spremembe knjigovodske vrednosti | 9 | — | (33) | 39 | (5) | 10 |
| Oslabitev | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 221 | 58  509 |
| Nekratkoročna | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 211 | 49  772 |
| Kratkoročna | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(V milijonih EUR)

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EMFS

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2013

569

387

11  623

44  468

211

57  258

Nova posojila

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Vračila

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Tečajne razlike

—

1

—

—

15

16

Spremembe knjigovodske vrednosti

9

—

(33)

39

(5)

10

Oslabitev

—

—

—

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2014

Skupaj na dan 31. 12. 2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

221

221

58  509

58  509

Nekratkoročna

1  762

299

5  700

41  800

211

49  772

Kratkoročna

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Predstavitev posojil v bilanci stanja Komisije po kratkoročnosti/nekratkoročnosti (npr. evropski mehanizem za finančno stabilizacijo, plačilnobilančna posojila, Euratom in makrofinančna pomoč) je bila izboljšana, in sicer se namesto obravnavanja izključno končne zapadlosti posojila zdaj obravnavajo odplačila, dolgovana ob koncu leta. Za kritje posojil Euratom je bilo prejetih 349 milijonov EUR (leta 2013: 387 milijonov EUR) jamstev tretjih oseb. 31. 12. 2014 je bilo Ukrajini odobrenih 250 milijonov EUR v zvezi s sporazumom o posojilih v okviru makrofinančne pomoči, vendar znesek še ni bil izplačan.

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,181 %–4,54 % | 0,27 %–4,54 % |
| Euratom | 0,26 %–5,76 % | 0,34 %–5,76 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) | 1,875 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| ESPJ v likvidaciji | 5,2354 %–5,8103 % | 5,2354 %–5,8103 % |

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Makrofinančna pomoč

0,181 %–4,54 %

0,27 %–4,54 %

Euratom

0,26 %–5,76 %

0,34 %–5,76 %

Plačilnobilančna posojila

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

1,875 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

ESPJ v likvidaciji

5,2354 %–5,8103 %

5,2354 %–5,8103 %

2.5.   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 15  980 | 34  819 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 2  378 | 3  253 |
| Skupaj | | 18  358 | 38  072 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | | | |
| Predhodno financiranje | 2.5.1 | 29  222 | 16  403 |
| Drugi predujmi državam članicam | 2.5.2 | 5  015 | 4  963 |
| Skupaj | | 34  237 | 21  367 |
| Skupaj | | 52  595 | 59  439 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

15  980

34  819

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

2  378

3  253

Skupaj

18  358

18  358

38  072

38  072

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.5.1

2.5.1

29  222

16  403

Drugi predujmi državam članicam

2.5.2

2.5.2

5  015

4  963

Skupaj

34  237

34  237

21  367

21  367

Skupaj

Skupaj

52  595

52  595

59  439

59  439

Predhodno financiranje pomeni velik del skupnih sredstev EU, zato je deležno ustrezne in redne pozornosti. Opozoriti je treba, da mora obseg zneskov predhodnega financiranja v različnih programih zadostovati, da se upravičencu zagotovijo potrebna likvidna sredstva za začetek projekta, hkrati pa mora omogočati zaščito finančnih interesov EU ter upoštevati pravne in operativne omejitve ter omejitve zaradi stroškovne učinkovitosti. Komisija vse te vidike ustrezno upošteva v prizadevanju, da se izboljša nadaljnje spremljanje predhodnega financiranja.

2.5.1.   
  Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Obračunano prek presečnega datuma | Čisti znesek na dan 31. 12. 2014 | Bruto znesek | Obračunano prek presečnega datuma | Čisti znesek na dan 31. 12. 2013 |
| Deljeno upravljanje | | | | | | |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 5  644 | (2  115) | 3  529 | 6  359 | (1  032) | 5  327 |
| ESRR in KS | 24  934 | (2  182) | 22  752 | 25  701 | (2  164) | 23  537 |
| ESS | 6  884 | (953) | 5  931 | 6  857 | (492) | 6  365 |
| Drugo | 4  626 | (2  535) | 2  091 | 4  191 | (2  054) | 2  137 |
| Neposredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedba: | | | | | | |
| Komisija | 13  173 | (10  215) | 2  958 | 14  841 | (9  459) | 5  382 |
| Izvajalske agencije EU | 9  079 | (6  618) | 2  461 | 8  558 | (5  108) | 3  450 |
| Posredno upravljanje | | | | | | |
| Izvedba: | | | | | | |
| Druge agencije in organi EU | 548 | (98) | 450 | 412 | (21) | 391 |
| Tretje države | 1  981 | (1  169) | 812 | 1  678 | (782) | 896 |
| Mednarodne organizacije | 6  236 | (3  476) | 2  760 | 4  172 | (2  460) | 1  712 |
| Drugi subjekti | 4  370 | (2  910) | 1  460 | 5  503 | (3  478) | 2  025 |
| Skupaj | 77  474 | (32  273) | 45  202 | 78  272 | (27  050) | 51  222 |
| Nekratkoročno | 15  980 | — | 15  980 | 34  819 | — | 34  819 |
| Kratkoročno | 61  495 | (32  273) | 29  222 | 43  453 | (27  050) | 16  403 |

(V milijonih EUR)

Bruto znesek

Obračunano prek presečnega datuma

Čisti znesek na dan 31. 12. 2014

Bruto znesek

Obračunano prek presečnega datuma

Čisti znesek na dan 31. 12. 2013

Deljeno upravljanje

Deljeno upravljanje

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

5  644

(2  115)

3  529

6  359

(1  032)

5  327

ESRR in KS

24  934

(2  182)

22  752

25  701

(2  164)

23  537

ESS

6  884

(953)

5  931

6  857

(492)

6  365

Drugo

4  626

(2  535)

2  091

4  191

(2  054)

2  137

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

Izvedba:

Komisija

13  173

(10  215)

2  958

14  841

(9  459)

5  382

Izvajalske agencije EU

9  079

(6  618)

2  461

8  558

(5  108)

3  450

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

Izvedba:

Druge agencije in organi EU

548

(98)

450

412

(21)

391

Tretje države

1  981

(1  169)

812

1  678

(782)

896

Mednarodne organizacije

6  236

(3  476)

2  760

4  172

(2  460)

1  712

Drugi subjekti

4  370

(2  910)

1  460

5  503

(3  478)

2  025

Skupaj

Skupaj

77  474

77  474

(32  273)

(32  273)

45  202

45  202

78  272

78  272

(27  050)

(27  050)

51  222

51  222

Nekratkoročno

15  980

—

15  980

34  819

—

34  819

Kratkoročno

61  495

(32  273)

29  222

43  453

(27  050)

16  403

Zmanjšanje skupnega predhodnega financiranja, zabeleženega v okviru deljenega in neposrednega upravljanja, je predvsem posledica zaključka programskega obdobja 2007–2013 ter postopne vzpostavitve programov v obdobju 2014–2020. Predhodno financiranje, povezano s starimi programi, se zmanjšuje zaradi priznanja stroškov, medtem ko je bilo v zvezi z novim programskim obdobjem izplačanih manj predujmov.

Ta prehod med programskima obdobjema pojasnjuje tudi gibanje kratkoročnega in nekratkoročnega predhodnega financiranja. Novo predhodno financiranje, plačano v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020, se običajno knjiži kot nekratkoročno, vendar gre pri teh predujmih še vedno za omejene zneske (zaradi poznega sprejetja novih programov). Programsko obdobje 2007–2013 je v zaključni fazi in tako več zneskov zapade v dvanajstih mesecih.

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

To so jamstva, ki jih Komisija v nekaterih primerih zahteva od upravičencev, ki niso države članice, ob plačilu predujmov (predhodnega financiranja). Pri tej vrsti jamstev je treba razkriti dve vrednosti, in sicer „nominalno“ in „tekočo“. Pri „nominalni“ vrednosti je sprožilni dogodek povezan z obstojem jamstva. Pri „tekoči“ vrednosti je dogodek, ki sproži uveljavljanje jamstva, plačilo in/ali poznejši obračuni predhodnega financiranja. Na dan 31. decembra 2014 je „nominalna“ vrednost jamstev, prejetih v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 957 milijonov EUR, njihova „tekoča“ vrednost pa 605 milijonov EUR (leta 2013: 1  124 milijonov EUR oziroma 887 milijonov EUR).

Nekateri zneski predhodnega financiranja, ki so bili plačani v okviru sedmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj (7. OP) in programa Obzorje 2020, se krijejo iz Jamstvenega sklada za udeležence. Navedeni sklad je instrument vzajemne koristi in je bil vzpostavljen za kritje tveganj, ki se nanašajo na neplačila zneskov upravičencev med izvajanjem posrednih ukrepov 7. OP in programa Obzorje 2020. Vsi udeleženci posrednih ukrepov, ki prejemajo nepovratna sredstva EU, prispevajo 5 % celotnega prispevka h kapitalu Jamstvenega sklada za udeležence.

Na dan 31. decembra 2014 je višina zneskov predhodnega financiranja, ki jih krije Jamstveni sklad za udeležence, dosegla 1,8 milijarde EUR (leta 2013: 4,5 milijarde EUR). To zmanjšanje se nanaša na dejstvo, da je bilo leto 2014 zadnje leto podpisovanja projektov 7. OP, zato je bilo na voljo manj sredstev za nove projekte. EU (ki jo zastopa Komisija) deluje kot pooblaščenka udeležencev Jamstvenega sklada za udeležence, sklad sam pa je v lasti udeležencev.

Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence so ob koncu leta znašala skupaj 1  640 milijonov EUR (leta 2013: 1  658 milijonov EUR). Sredstva Jamstvenega sklada za udeležence vključujejo tudi finančna sredstva, ki jih upravlja Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve. Ker je Jamstveni sklad za udeležence ločen subjekt, sredstva Sklada niso konsolidirana v tem zaključnem računu EU.

2.5.2.   
  Drugi predujmi državam članicam

Drugi predujmi državam članicam

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja | | |
| Nekratkoročni | 2  090 | 2  118 |
| Kratkoročni | 1  733 | 2  118 |
| Skupaj | 3  823 | 4  236 |
| Sheme pomoči | | |
| Nekratkoročne | 288 | 1  135 |
| Kratkoročne | 3  282 | 2  845 |
| Skupaj | 3  570 | 3  981 |
| Skupaj | 7  393 | 8  216 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Predujmi državam članicam za finančne instrumente v okviru deljenega upravljanja

Nekratkoročni

2  090

2  118

Kratkoročni

1  733

2  118

Skupaj

3  823

3  823

4  236

4  236

Sheme pomoči

Sheme pomoči

Nekratkoročne

288

1  135

Kratkoročne

3  282

2  845

Skupaj

3  570

3  570

3  981

3  981

Skupaj

Skupaj

7  393

7  393

8  216

8  216

V okviru programov strukturnih skladov za obdobje 2007–2013 in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja je mogoče državam članicam izplačevati predujme iz proračuna EU kot prispevek v finančne instrumente (in sicer v obliki posojil, kapitalskih naložb ali jamstev), ki so bili vzpostavljeni in se upravljajo na odgovornost držav članic (tj. deljeno upravljanje). Denarna sredstva, ki ob koncu leta v okviru teh instrumentov niso porabljena, so last EU (tako kot vse predhodno financiranje) in se zato obravnavajo kot sredstvo v bilanci stanja EU. Vendar zadevni temeljni pravni akti držav članic ne zavezujejo, naj Komisiji redno poročajo o porabi teh predujmov, v nekaterih primerih pa jim jih ni treba niti opredeliti v izkazih odhodkov, ki jih predložijo Komisiji. Informacije, ki jih sporočijo države članice o neporabljenih zneskih ob koncu leta 2014, niso pravočasno na voljo za vključitev v ta zaključni račun. Zato se ob koncu leta vrednost tega sredstva oceni na podlagi informacij, prejetih od držav članic, o neporabljenih zneskih na dan 31. decembra 2013 in izplačilih, opravljenih leta 2014. Poleg tega ta ocena zdaj temelji na podaljšanju obdobja izvajanja za te instrumente z 31. decembra 2015 na 31. marec 2017. Znesek neporavnanih obveznosti za te instrumente ob koncu leta je ocenjen ob predpostavki, da bodo ta sredstva porabljena v celoti in enakomerno v preostalem obdobju delovanja. Ob koncu tega obdobja bo Komisija proučila dejansko uporabo sredstev in neporabljene zneske vknjižila v računovodske izkaze.

Skupni prispevek, za katerega so države članice zaprosile Komisijo v zvezi s temi instrumenti, je bil 10  904 milijone EUR, od katerih je ob koncu leta ostalo neizplačanih 1  088 milijonov EUR. Leta 2014 niso bili izplačani nobeni zneski v zvezi s programskim obdobjem 2014–2020.

Podobno kot zgoraj se predujmi, ki so jih plačale države članice za različne sheme pomoči (državna pomoč, tržni ukrepi v okviru EKJS) in ob koncu leta niso porabljeni, v bilanci stanja Komisije evidentirajo kot sredstva. Komisija je ocenila vrednost teh predujmov na podlagi informacij, ki so jih zagotovile države članice; zadevni zneski so vključeni v zgornje podpostavke Sheme pomoči.

2.6.   MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

MENJALNE TERJATVE IN NEMENJALNI IZTERLJIVI ZNESKI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 1  158 | 478 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 40 | 20 |
| Skupaj | | 1  198 | 498 |
| Kratkoročni | | | |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.6.1 | 13  828 | 12  478 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.6.2 | 551 | 704 |
| Skupaj | | 14  380 | 13  182 |
| Skupaj | | 15  578 | 13  680 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

1  158

478

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

40

20

Skupaj

1  198

1  198

498

498

Kratkoročni

Kratkoročni

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.6.1

2.6.1

13  828

12  478

Terjatve iz menjalnih poslov

2.6.2

2.6.2

551

704

Skupaj

14  380

14  380

13  182

13  182

Skupaj

Skupaj

15  578

15  578

13  680

13  680

2.6.1.   
  Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 305 | 478 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.3 | 853 | — |
| Skupaj | | 1  158 | 478 |
| Kratkoročni | | | |
| Države članice | 2.6.1.1 | 10  679 | 5  574 |
| Globe | 2.6.1.2 | 2  270 | 4  071 |
| Aktivne časovne razmejitve | 2.6.1.3 | 832 | 2  741 |
| Drugi izterljivi zneski | | 48 | 92 |
| Skupaj | | 13  828 | 12  478 |
| Skupaj | | 14  987 | 12  957 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročni

Nekratkoročni

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

305

478

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.3

2.6.1.3

853

—

Skupaj

1  158

1  158

478

478

Kratkoročni

Kratkoročni

Države članice

2.6.1.1

2.6.1.1

10  679

5  574

Globe

2.6.1.2

2.6.1.2

2  270

4  071

Aktivne časovne razmejitve

2.6.1.3

2.6.1.3

832

2  741

Drugi izterljivi zneski

48

92

Skupaj

13  828

13  828

12  478

12  478

Skupaj

Skupaj

14  987

14  987

12  957

12  957

2.6.1.1.   Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Določeni na računu A | 2  789 | 47 |
| Določeni na posebnem računu | 1  617 | 1  228 |
| Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti | 5  413 | 3  054 |
| Oslabitev | (1  144) | (743) |
| Drugo | 12 | 6 |
| Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi | 8  686 | 3  592 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) | 2  250 | 2  294 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) | 52 | 82 |
| Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI) | 27 | 45 |
| Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD) | 166 | 155 |
| Oslabitev | (840) | (819) |
| Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja | 1  655 | 1  757 |
| Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja | 437 | 542 |
| Izterljiv plačani DDV | 44 | 68 |
| Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice | 161 | 94 |
| Skupaj | 10  984 | 6  053 |
| Nekratkoročni | 305 | 478 |
| Kratkoročni | 10  679 | 5  574 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Določeni na računu A

2  789

47

Določeni na posebnem računu

1  617

1  228

Lastna sredstva, ki jih je treba še prejeti

5  413

3  054

Oslabitev

(1  144)

(743)

Drugo

12

6

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

8  686

8  686

3  592

3  592

Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS)

2  250

2  294

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP)

52

82

Začasni instrument za razvoj podeželja (TRDI)

27

45

Posebni pristopni program za kmetijstvo in razvoj podeželja (SAPARD)

166

155

Oslabitev

(840)

(819)

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

1  655

1  655

1  757

1  757

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

Pričakovana izterjava zneskov predhodnega financiranja

437

437

542

542

Izterljiv plačani DDV

Izterljiv plačani DDV

44

44

68

68

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

Drugi izterljivi zneski, ki jih dolgujejo države članice

161

161

94

94

Skupaj

Skupaj

10  984

10  984

6  053

6  053

Nekratkoročni

305

478

Kratkoročni

10  679

5  574

Nekratkoročni zneski, ki jih dolgujejo države članice, se nanašajo na neizvršene sklepe o popravkih zaradi skladnosti za Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS) in Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), ki se izvršijo v letnih obrokih in/ali z odlogom.

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Izterljivi zneski v zvezi z lastnimi sredstvi

Bistveno povečanje izterljivih zneskov z računa A je nastalo zaradi 2  756 milijonov EUR carinskih dajatev in prelevmanov na sladkor iz novembra in decembra, ki so bili priznani kot prehodno nezaračunani prihodki v prejšnjih letih.

Znesek lastnih sredstev, ki ga mora Komisija še prejeti, se nanaša na spremembe proračuna št. 2 do 7/2014, sprejete 17. decembra 2014. V skladu s členom 10 Uredbe Sveta št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000, str. 1) so bile vknjižbe, ki ustrezajo popravkom prispevkov iz lastnih sredstev, opravljene prvi delovni dan februarja 2015. Popravki nacionalnih prispevkov držav članic na podlagi DDV in BND v proračun EU se izvedejo vsako leto prvi delovni dan decembra. Popravek v letu 2014 je zajel večje spremembe podatkov o BND za obdobje do leta 2002. Zato je bil to doslej največji popravek in je znašal 9,5 milijarde EUR za vse države članice EU skupaj.

Svet je zaradi te izjemne situacije 18. decembra 2014 sprejel predlog Komisije, na podlagi katerega lahko države članice plačilo brez obresti odložijo pod strogimi pogoji do 1. septembra 2015. V skladu s tem se je 6 držav članic odločilo, da bo svoje popravke plačalo leta 2015. Kakor je razvidno iz zgornje razpredelnice, znaša znesek odloženega plačila 5,4 milijarde EUR.

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Izterljivi zneski v zvezi z EKJS in razvojem podeželja

Ta postavka zajema predvsem terjatve do držav članic na dan 31. decembra, kakor so jih te prijavile in potrdile 15. oktobra. Za izterljive zneske, ki se pojavijo po tej prijavi do 31. decembra, se pripravi ocena. Komisija oceni tudi odpis terjatev do upravičencev, ki jih verjetno ne bo mogoče izterjati. Ta popravek vrednosti ne pomeni, da se Komisija odpoveduje prihodnji izterjavi teh zneskov. V popravek je vključeno tudi zmanjšanje za 20 %, kar ustreza znesku, ki ga države članice lahko zadržijo za kritje upravnih stroškov.

2.6.1.2.   Globe

Globe

Ta postavka se nanaša na zneske za izterjavo v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v višini 2  424 milijonov EUR (leta 2013: 4  310 milijonov EUR), zmanjšane za odpis v višini 155 milijonov EUR (leta 2013: 239 milijonov EUR). Za globe, ki ob koncu leta niso bile poravnane, so bila prejeta jamstva v skupni vrednosti 1  916 milijonov EUR (leta 2013: 3  244 milijonov EUR). Treba je omeniti, da je 183 milijonov EUR teh terjatev zapadlo v plačilo po 31. decembru 2014.

Zmanjšanje salda nerešenih primerov glob ob koncu leta je posledica dejstva, da so postale globe v višini 4,1 milijarde EUR dokončne in so se zato prerazporedile v proračun v letu 2014.

2.6.1.3.   Aktivne časovne razmejitve

Aktivne časovne razmejitve

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Prehodno nezaračunani prihodki iz lastnih sredstev | — | 2  424 |
| Kohezijski sklad, kmetijski sklad in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki | 1  502 | 31 |
| Drugi prehodno nezaračunani prihodki | 83 | 201 |
| Oslabitev prehodno nezaračunanih prihodkov | — | — |
| Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli | 101 | 85 |
| Skupaj | 1  686 | 2  741 |
| Nekratkoročne | 853 | — |
| Kratkoročne | 832 | 2  741 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Prehodno nezaračunani prihodki iz lastnih sredstev

—

2  424

Kohezijski sklad, kmetijski sklad in sklad za razvoj podeželja: finančni popravki

1  502

31

Drugi prehodno nezaračunani prihodki

83

201

Oslabitev prehodno nezaračunanih prihodkov

—

—

Odloženi stroški v zvezi z nemenjalnimi posli

101

85

Skupaj

Skupaj

1  686

1  686

2  741

2  741

Nekratkoročne

853

—

Kratkoročne

832

2  741

Opozoriti je treba, da so prehodno nezaračunani prihodki iz lastnih sredstev, večinoma carinske dajatve za november in december, zdaj razkriti v okviru kratkoročnih izterljivih zneskov.

2.6.2.   
  Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročne | | |
| Druge terjatve | 40 | 20 |
| Skupaj | 40 | 20 |
| Kratkoročne | | |
| Stranke | 211 | 381 |
| Oslabitev terjatev do strank | (103) | (100) |
| Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli | 219 | 352 |
| Drugo | 224 | 71 |
| Skupaj | 551 | 704 |
| Skupaj | 591 | 724 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Druge terjatve

40

20

Skupaj

40

40

20

20

Kratkoročne

Kratkoročne

Stranke

211

381

Oslabitev terjatev do strank

(103)

(100)

Odloženi stroški v zvezi z menjalnimi posli

219

352

Drugo

224

71

Skupaj

551

551

704

704

Skupaj

Skupaj

591

591

724

724

2.7.   ZALOGE

ZALOGE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Znanstveni materiali | 66 | 81 |
| Drugo | 62 | 47 |
| Skupaj | 128 | 128 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Znanstveni materiali

66

81

Drugo

62

47

Skupaj

Skupaj

128

128

128

128

2.8.   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Računi pri zakladnicah in centralnih bankah | | 11  840 | 2  505 |
| Tekoči računi | | 303 | 168 |
| Računi izločenih sredstev | | 4 | 4 |
| Prerazporeditve (denarna sredstva na poti) | | — | (1) |
| Druge vezane vloge | | 28 | 29 |
| Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge | 2.8.1 | 12  174 | 2  705 |
| Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom | 2.8.2 | 1  275 | 1  406 |
| Denarna sredstva, ki se nanašajo na globe | 2.8.3 | 2  738 | 4  165 |
| Denarna sredstva, ki se nanašajo na druge institucije, agencije in organe | | 1  358 | 1  234 |
| Skupaj | | 17  545 | 9  510 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Računi pri zakladnicah in centralnih bankah

11  840

2  505

Tekoči računi

303

168

Računi izločenih sredstev

4

4

Prerazporeditve (denarna sredstva na poti)

—

(1)

Druge vezane vloge

28

29

Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

2.8.1

2.8.1

12  174

12  174

2  705

2  705

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

2.8.2

2.8.2

1  275

1  275

1  406

1  406

Denarna sredstva, ki se nanašajo na globe

Denarna sredstva, ki se nanašajo na globe

2.8.3

2.8.3

2  738

2  738

4  165

4  165

Denarna sredstva, ki se nanašajo na druge institucije, agencije in organe

Denarna sredstva, ki se nanašajo na druge institucije, agencije in organe

1  358

1  358

1  234

1  234

Skupaj

Skupaj

17  545

17  545

9  510

9  510

2.8.1.   
  Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Bančni računi za izvrševanje proračuna in druge vezane vloge

Ta postavka zajema sredstva, ki jih ima Komisija na svojih računih (pri zakladnici ali centralni banki) v vsaki državi članici in državi Efte ter na tekočih računih poslovnih bank, na računih izločenih sredstev in v manjših zneskih gotovine.

Visoki saldo ob koncu leta 2014 je predvsem posledica prispevkov iz lastnih sredstev v zvezi s saldi DDV in BND, ki so jih države članice plačale decembra 2014, ter sprememb proračuna iz decembra 2014, s katerimi so bili prispevki držav članic znižani, državam članicam pa so se vrnili prek sprememb proračuna v začetku leta 2015.

2.8.2.   
  Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom

Zneski, prikazani pod to postavko, se nanašajo predvsem na ustreznike denarnih sredstev, ki jih v imenu Komisije upravljajo upravitelji, in sicer za namene izvajanja posebnih programov finančnih instrumentov, ki se financirajo iz proračuna EU. Denarna sredstva, ki pripadajo finančnim instrumentom, se lahko uporabljajo le v zadevnem programu.

2.8.3.   
  Denarna sredstva, ki se nanašajo na globe

Denarna sredstva, ki se nanašajo na globe

To so denarna sredstva, prejeta v zvezi z globami, ki jih je naložila Komisija, v še odprtih zadevah. Ti zneski so knjiženi na posebnih depozitnih računih, ki se ne uporabljajo za nobeno drugo dejavnost. Če je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo druga stranka vložila pritožbo, je zadevni znesek prikazan kot pogojna obveznost v pojasnilu 5.2.

5.2

Zmanjšanje tega salda je posledica dejstva, da od leta 2010 vse začasno plačane globe upravlja Komisija v posebej za to ustanovljenem skladu (sklad BUFI) in se vlagajo v finančne instrumente, ki so razvrščeni kot razpoložljivi za prodajo (glej pojasnilo 2.4.1).

2.4.1

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.9.   POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

POKOJNINE IN DRUGI PREJEMKI ZAPOSLENIH

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Pokojnine – osebje | 2.9.1 | 50  897 | 40  933 |
| Pokojnine – drugo | 2.9.2 | 1  322 | 1  016 |
| Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja | 2.9.3 | 6  396 | 4  869 |
| Skupaj | | 58  616 | 46  818 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Pokojnine – osebje

2.9.1

2.9.1

50  897

40  933

Pokojnine – drugo

2.9.2

2.9.2

1  322

1  016

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

2.9.3

2.9.3

6  396

4  869

Skupaj

Skupaj

58  616

58  616

46  818

46  818

Razlog za znatno povečanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih je precejšnje zmanjšanje uporabljene diskontne stopnje, zaradi česar se močno poveča aktuarska izguba za zadevno leto (9,2 milijarde EUR neto).

Kakor je prikazano spodaj, se je realna diskontna stopnja z 1,8 % dramatično zmanjšala na 0,7 %, kar odraža temeljne gospodarske razmere. Skoraj celotno povečanje obveznosti izhaja izključno iz te spremembe, saj so bile spremembe ostalih spremenljivk (kot so novi člani, stroški službovanja in stroški obresti) podobne kot v preteklih letih. Takšna aktuarska nihanja je treba pričakovati na podlagi mednarodno uveljavljenih računovodskih pravil, ki se uporabljajo, in trenutnega gospodarskega okolja. Če pa bi se obrestne mere povečale, pa se pričakuje obraten učinek.

Ker je poleg tega to aktuarska ocena vrednosti skupnih obveznosti v določenem trenutku, tj. na dan 31. decembra 2014, in temelji na različnih zdaj veljavnih predpostavkah, ta izguba ne pomeni dejanskih stroškov za proračun EU. To vrednotenje tudi ne vpliva na zneske, ki se izplačajo upokojencem iz proračuna EU v prihodnjih nekaj letih. Ta plačila so že bila predvidena v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, izvedla pa se bodo prek letnega proračunskega postopka.

2.9.1.   
  Pokojnine – osebje

Pokojnine – osebje

V skladu s členom 83 kadrovskih predpisov izplačila dajatev po pokojninskem sistemu zaposlenih (PSEO – pokojninski sistem za evropske uradnike) bremenijo proračun EU. Sistem se ne financira, vendar države članice skupaj jamčijo za izplačilo teh dajatev v skladu z lestvico, določeno za financiranje teh odhodkov. Poleg tega uradniki k dolgoročnemu financiranju tega sistema prispevajo eno tretjino s plačevanjem obveznega prispevka iz svojih plač.

Obveznosti iz naslova pokojninskega sistema so bile ocenjene na podlagi števila zaposlenih in upokojenih uslužbencev na dan 31. decembra 2014 in na ta dan veljavnih pravil iz kadrovskih predpisov. Ta ocena je bila opravljena v skladu z metodologijo MRSJS 25 (in torej računovodskim pravilom EU št. 12). Metoda, uporabljena za izračun te obveznosti, je tako imenovana metoda predvidenih kreditnih točk. Glavne aktuarske predpostavke za obveznosti iz naslova pokojnin osebja, uporabljene pri vrednotenju, so bile:

| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| --- | --- | --- |
| Nominalna diskontna stopnja | 2,0 % | 3,7 % |
| Pričakovana stopnja inflacije | 1,3 % | 1,9 % |
| Realna diskontna stopnja | 0,7 % | 1,8 % |
| Verjetnost poroke: moški/ženske | 81 %/49 % | 81 %/49 % |
| Splošna rast plač/revalorizacija pokojnin | (0,2) % | (0,2) % |
| Tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence (ICSLT) | ICSLT 2013 | ICSLT 2013 |

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nominalna diskontna stopnja

2,0 %

3,7 %

Pričakovana stopnja inflacije

1,3 %

1,9 %

Realna diskontna stopnja

0,7 %

1,8 %

Verjetnost poroke: moški/ženske

81 %/49 %

81 %/49 %

Splošna rast plač/revalorizacija pokojnin

(0,2) %

(0,2) %

Tablice umrljivosti za mednarodne javne uslužbence (ICSLT)

ICSLT 2013

ICSLT 2013

2.9.2.   
  Pokojnine – drugo

Pokojnine – drugo

Ta postavka zadeva obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti do članov in nekdanjih članov Komisije, Sodišča EU (in Splošnega sodišča) ter Računskega sodišča, generalnih sekretarjev Sveta, Evropskega varuha človekovih pravic, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov in Sodišča za uslužbence Evropske unije. V to postavko je vključena tudi obveznost, ki se nanaša na pokojninske obveznosti poslancev Evropskega parlamenta.

2.9.3.   
  Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Izračunana je bila tudi ocena obveznosti, ki jih ima EU do skupnega sistema zdravstvenega zavarovanja v zvezi s svojim upokojenim osebjem. V izračunu uporabljeni diskontna stopnja in splošna rast plač sta enaki diskontni stopnji in splošni rasti plač, ki sta bili uporabljeni pri vrednotenju pokojnin osebja, zato so razlogi za gibanje obveznosti podobni kot pri obveznostih iz naslova pokojnin osebja.

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

Gibanje obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pokojnine – osebje | Pokojnine – drugo | Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja |
| Bruto obveznost na dan 31. 12. 2013 | 45  947 | 1  289 | 5  133 |
| Stroški službovanja/običajni stroški | 2  153 | 62 | — |
| Stroški obresti | 1  683 | 44 | 49 |
| Plačane dajatve | (1  368) | (47) | (68) |
| Aktuarske izgube (7) | 8  255 | 191 | 1  554 |
| Spremembe zaradi novo zaposlenih | 461 | 67 | — |
| Bruto obveznost na dan 31. 12. 2014 | 57  131 | 1  606 | 6  668 |
| Korekcijski koeficienti, ki se uporabljajo za pokojnine | 1  371 | ni relevantno | ni relevantno |
| Odbitek davkov na pokojnine | (7  605) | (119) | ni relevantno |
| Sredstva pokojninskega načrta | ni relevantno | (165) | (272) |
| Čista obveznost na dan 31. 12. 2014 | 50  897 | 1  322 | 6  396 |

(V milijonih EUR)

Pokojnine – osebje

Pokojnine – drugo

Skupni sistem zdravstvenega zavarovanja

Bruto obveznost na dan 31. 12. 2013

45  947

1  289

5  133

Stroški službovanja/običajni stroški

2  153

62

—

Stroški obresti

1  683

44

49

Plačane dajatve

(1  368)

(47)

(68)

Aktuarske izgube (7)

7

8  255

191

1  554

Spremembe zaradi novo zaposlenih

461

67

—

Bruto obveznost na dan 31. 12. 2014

Bruto obveznost na dan 31. 12. 2014

57  131

57  131

1  606

1  606

6  668

6  668

Korekcijski koeficienti, ki se uporabljajo za pokojnine

1  371

ni relevantno

ni relevantno

Odbitek davkov na pokojnine

(7  605)

(119)

ni relevantno

Sredstva pokojninskega načrta

ni relevantno

(165)

(272)

Čista obveznost na dan 31. 12. 2014

Čista obveznost na dan 31. 12. 2014

50  897

50  897

1  322

1  322

6  396

6  396

Petletni trend obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Petletni trend obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2010 | 31. 12. 2011 | 31. 12. 2012 | 31. 12. 2013 | 31. 12. 2014 |
| Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih | 37  172 | 34  835 | 42  503 | 46  818 | 58  616 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2010

31. 12. 2011

31. 12. 2012

31. 12. 2013

31. 12. 2014

Obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih

37  172

34  835

42  503

46  818

58  616

2.10.   REZERVACIJE

REZERVACIJE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Znesek na dan 31. 12. 2013 | Dodatne rezervacije | Razveljavljeni neporabljeni zneski | Porabljeni zneski | Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije | Sprememba ocene | Znesek na dan 31. 12. 2014 |
| Sodni postopki | 487 | 567 | (97) | (229) | — | 0 | 728 |
| Razgradnja jedrskih objektov | 963 | — | — | (31) | — | 159 | 1  091 |
| Finančne rezervacije | 282 | 117 | (0) | (76) | — | 9 | 332 |
| Globe | — | 30 | — | — | — | — | 30 |
| Drugo | 135 | 94 | (53) | (73) | — | (0) | 102 |
| Skupaj | 1  867 | 807 | (150) | (409) | — | 168 | 2  282 |
| Nekratkoročne | 1  323 | 241 | (93) | (28) | (69) | 164 | 1  537 |
| Kratkoročne | 545 | 566 | (57) | (381) | 69 | 4 | 745 |

(V milijonih EUR)

Znesek na dan 31. 12. 2013

Dodatne rezervacije

Razveljavljeni neporabljeni zneski

Porabljeni zneski

Prerazporeditev v kratkoročne rezervacije

Sprememba ocene

Znesek na dan 31. 12. 2014

Sodni postopki

487

567

(97)

(229)

—

0

728

Razgradnja jedrskih objektov

963

—

—

(31)

—

159

1  091

Finančne rezervacije

282

117

(0)

(76)

—

9

332

Globe

—

30

—

—

—

—

30

Drugo

135

94

(53)

(73)

—

(0)

102

Skupaj

Skupaj

1  867

1  867

807

807

(150)

(150)

(409)

(409)

—

168

168

2  282

2  282

Nekratkoročne

1  323

241

(93)

(28)

(69)

164

1  537

Kratkoročne

545

566

(57)

(381)

69

4

745

Sodni postopki

Sodni postopki

Gre za oceno zneskov, ki jih bo verjetno treba izplačati po koncu leta v zvezi z več tekočimi sodnimi postopki. Povečanje rezervacij je v glavnem posledica neugodno rešenih sodnih postopkov v zvezi z ESRR. To precejšnje povečanje je bilo le delno izravnano z neporabljenimi zneski, ki so se nanašali na poravnavo v zadevi tradicionalnih lastnih sredstev v zvezi s prelevmani na sladkor – glej tudi pojasnilo 3.2.

3.2

Razgradnja jedrskih objektov

Razgradnja jedrskih objektov

Leta 2012 je konzorcij neodvisnih strokovnjakov posodobil svojo študijo ocenjenih stroškov programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča (JRC) in ravnanja z odpadki iz leta 2008. Njihova ocena v višini 989 milijonov EUR (prej 1  222 milijonov EUR) je bila osnova za to postavko rezervacij. V letu 2014 je bila ta osnova za oblikovanje postavke posodobljena še enkrat na podlagi „posodobljene strategije Skupnega raziskovalnega središča o razgradnji in ravnanju z odpadki iz leta 2014“. Ta strategija je odziv na pripombe, ki so bile predložene med pregledom programa razgradnje jedrskih objektov Skupnega raziskovalnega središča in ravnanja z odpadki, ki so ga pripravili zunanji strokovnjaki. V skladu z računovodskimi pravili EU se ta rezervacija indeksira za inflacijo in potem diskontira na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje zamenjave eurske brezkuponske obveznice). Na dan 31. decembra 2014 so take rezervacije znašale 1  091 milijonov EUR, razdeljenih na zneske, ki se bodo po pričakovanjih uporabili v letu 2015 (27 milijonov EUR) in pozneje (1  064 milijonov EUR).

Glede na ocenjeno trajanje tega programa (okrog 20 let) je treba poudariti, da je ta ocena nekoliko negotova in da bi bili lahko končni stroški drugačni od trenutno knjiženih zneskov.

Finančne rezervacije

Finančne rezervacije

Ta postavka se nanaša predvsem na rezervacije, ki pomenijo ocenjene izgube, ki bodo nastale zaradi jamstev različnih finančnih instrumentov, v zvezi s katerimi sta Evropski investicijski sklad (EIS) in Evropska investicijska banka (EIB) pooblaščena za izdajanje jamstev na svoje ime, vendar v imenu in na odgovornost Komisije. Vendar je finančno tveganje, povezano z uveljavljanimi in neuveljavljenimi jamstvi, omejeno. Nekratkoročne finančne rezervacije se diskontirajo na čisto sedanjo vrednost (z uporabo krivulje brezkuponskih donosnosti eurskih zamenjav obrestnih mer).

2.11.   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Najeta posojila | 2.11.1 | 49  743 | 54  153 |
| Druge finančne obveznosti | 2.11.2 | 2  108 | 2  216 |
| Skupaj | | 51  851 | 56  369 |
| Kratkoročne finančne obveznosti | | | |
| Najeta posojila | 2.11.1 | 8  727 | 3  065 |
| Druge finančne obveznosti | 2.11.2 | 101 | 99 |
| Skupaj | | 8  828 | 3  163 |
| Skupaj | | 60  680 | 59  533 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročne finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

Najeta posojila

2.11.1

2.11.1

49  743

54  153

Druge finančne obveznosti

2.11.2

2.11.2

2  108

2  216

Skupaj

51  851

51  851

56  369

56  369

Kratkoročne finančne obveznosti

Kratkoročne finančne obveznosti

Najeta posojila

2.11.1

2.11.1

8  727

3  065

Druge finančne obveznosti

2.11.2

2.11.2

101

99

Skupaj

8  828

8  828

3  163

3  163

Skupaj

Skupaj

60  680

60  680

59  533

59  533

2.11.1.   
  Najeta posojila

Najeta posojila

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Najeta posojila | 58  491 | 57  237 |
| Izločitev: Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (8) | (20) | (20) |
| Skupaj | 58  470 | 57  218 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Najeta posojila

58  491

57  237

Izločitev: Jamstveni sklad za zunanje ukrepe (8)

8

(20)

(20)

Skupaj

Skupaj

58  470

58  470

57  218

57  218

Najeta posojila po finančnih instrumentih

Najeta posojila po finančnih instrumentih

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Makrofinančna pomoč | Euratom | Plačilnobilančna posojila | EMFS | ESPJ v likvidaciji | Skupaj |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Novo najemanje posojil | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Vračila | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Tečajne razlike | — | 1 | — | — | 14 | 15 |
| Spremembe knjigovodskih vrednosti | 9 | — | (33) | 39 | (1) | 14 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 203 | 58  491 |
| Nekratkoročna | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 193 | 49  754 |
| Kratkoročna | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(V milijonih EUR)

Makrofinančna pomoč

Euratom

Plačilnobilančna posojila

EMFS

ESPJ v likvidaciji

Skupaj

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2013

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Novo najemanje posojil

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Vračila

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Tečajne razlike

—

1

—

—

14

15

Spremembe knjigovodskih vrednosti

9

—

(33)

39

(1)

14

Skupaj na dan 31. 12. 2014

Skupaj na dan 31. 12. 2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

203

203

58  491

58  491

Nekratkoročna

1  762

299

5  700

41  800

193

49  754

Kratkoročna

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Najeta posojila vključujejo tudi dolgove, dokazljive s potrdili, ki znašajo 58  261 milijonov EUR (leta 2013: 56  981 milijonov EUR). Spremembe knjigovodske vrednosti ustrezajo spremembi obračunanih obresti.

Predstavitev najetih posojil v bilanci stanja Komisije po kratkoročnosti/nekratkoročnosti (npr. makrofinančna pomoč, Euratom, plačilnobilančna posojila in evropski mehanizem za finančno stabilizacijo) je bila izboljšana, in sicer se namesto obravnavanja izključno končne zapadlosti posojila zdaj obravnavajo odplačila, dolgovana ob koncu leta.

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

Efektivne obrestne mere najetih posojil (izražene kot razpon obrestnih mer)

| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinančna pomoč | 0,181 %–4,54 % | 0,27 %–4,54 % |
| Euratom | 0,138 %–5,6775 % | 0,291 %–5,6775 % |
| Plačilnobilančna posojila | 2,375 %–3,625 % | 2,375 %–3,625 % |
| Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM) | 1,875 %–3,750 % | 2,375 %–3,750 % |
| ESPJ v likvidaciji | 6,92 %–9,78 % | 6,92 %–9,78 % |

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Makrofinančna pomoč

0,181 %–4,54 %

0,27 %–4,54 %

Euratom

0,138 %–5,6775 %

0,291 %–5,6775 %

Plačilnobilančna posojila

2,375 %–3,625 %

2,375 %–3,625 %

Evropski mehanizem za finančno stabilizacijo (EFSM)

1,875 %–3,750 %

2,375 %–3,750 %

ESPJ v likvidaciji

6,92 %–9,78 %

6,92 %–9,78 %

2.11.2.   
  Druge finančne obveznosti

Druge finančne obveznosti

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Nekratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 1  674 | 1  756 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 371 | 369 |
| Drugo | 63 | 91 |
| Skupaj | 2  108 | 2  216 |
| Kratkoročne | | |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 81 | 82 |
| Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih | 20 | 17 |
| Skupaj | 101 | 99 |
| Skupaj | 2  209 | 2  315 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Nekratkoročne

Nekratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

1  674

1  756

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

371

369

Drugo

63

91

Skupaj

2  108

2  108

2  216

2  216

Kratkoročne

Kratkoročne

Obveznosti iz finančnih najemov

81

82

Zgradbe, ki se odplačujejo v obrokih

20

17

Skupaj

101

101

99

99

Skupaj

Skupaj

2  209

2  209

2  315

2  315

Obveznosti iz finančnih najemov

Obveznosti iz finančnih najemov

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Obveznost skupaj |
| Zemljišča in zgradbe | 75 | 358 | 1  309 | 1  742 |
| Druga opredmetena osnovna sredstva | 6 | 8 | — | 14 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2014 | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Obresti | 70 | 272 | 392 | 734 |
| Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2014 | 151 | 638 | 1  700 | 2  489 |
| Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2013 | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 |

(V milijonih EUR)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Obveznost skupaj

Zemljišča in zgradbe

75

358

1  309

1  742

Druga opredmetena osnovna sredstva

6

8

—

14

Skupaj na dan 31. 12. 2014

Skupaj na dan 31. 12. 2014

81

81

366

366

1  309

1  309

1  755

1  755

Obresti

70

272

392

734

Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2014

Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2014

151

151

638

638

1  700

1  700

2  489

2  489

Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2013

Skupne prihodnje najmanjše najemnine na dan 31. 12. 2013

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

2.12.   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Bruto znesek | Popravki (9) | Čisti znesek |
| 2014 | | | |
| Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali: | | | |
| Države članice: | | | |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 318 | (23) | 295 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 19  928 | (2  306) | 17  622 |
| Evropski socialni sklad | 5  893 | (272) | 5  621 |
| Drugo | 751 | (93) | 658 |
| Zasebni in javni subjekti | 1  718 | (106) | 1  612 |
| Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj | 28  608 | (2  800) | 25  808 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 11  066 | ni relevantno | 11  066 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 156 | ni relevantno | 156 |
| Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev | 5  945 | ni relevantno | 5  945 |
| Drugo | 204 | ni relevantno | 204 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2014 | 45  980 | (2  800) | 43  180 |
| 2013 | | | |
| Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj | 27  257 | (2  918) | 24  339 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 11  252 | ni relevantno | 11  252 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 147 | ni relevantno | 147 |
| Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev | 244 | ni relevantno | 244 |
| Drugo | 231 | ni relevantno | 231 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 39  131 | (2  918) | 36  213 |

(V milijonih EUR)

Bruto znesek

Popravki (9)

9

Čisti znesek

2014

2014

Zahtevki za povračilo stroškov in računi, ki so jih poslali:

Države članice:

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

318

(23)

295

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

19  928

(2  306)

17  622

Evropski socialni sklad

5  893

(272)

5  621

Drugo

751

(93)

658

Zasebni in javni subjekti

1  718

(106)

1  612

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

28  608

28  608

(2  800)

(2  800)

25  808

25  808

Evropski kmetijski jamstveni sklad

11  066

ni relevantno

11  066

Razne obveznosti iz poslovanja

156

ni relevantno

156

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

5  945

ni relevantno

5  945

Drugo

204

ni relevantno

204

Skupaj na dan 31. 12. 2014

Skupaj na dan 31. 12. 2014

45  980

45  980

(2  800)

(2  800)

43  180

43  180

2013

2013

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

Prejeti zahtevki za povračilo stroškov in računi skupaj

27  257

27  257

(2  918)

(2  918)

24  339

24  339

Evropski kmetijski jamstveni sklad

11  252

ni relevantno

11  252

Razne obveznosti iz poslovanja

147

ni relevantno

147

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev

244

ni relevantno

244

Drugo

231

ni relevantno

231

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2013

39  131

39  131

(2  918)

(2  918)

36  213

36  213

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih prejme Komisija v okviru dodeljevanja nepovratnih sredstev. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Če je nasprotna stranka država članica, se razvrstijo kot takšne. Enak postopek velja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so se upoštevali pri razmejitvenih postopkih ob koncu leta. Na podlagi teh razmejitvenih vpisov so bili ocenjeni upravičeni zneski tako vknjiženi kot odhodki, medtem ko je preostali del razkrit kot „ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila“ (glej spodaj).

Obveznosti iz poslovanja iz lastnih sredstev se nanašajo na prispevke držav članic v proračun EU, ki se povrnejo ob koncu leta po zadnji spremembi proračuna v letu 2014 (5,9 milijarde EUR). Precejšnje povečanje v primerjavi z lanskim letom je posledica sprememb BND ob koncu leta (glej tudi pojasnilo 2.6.1.1).

2.6.1.1

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane za tisti del prejetih, a še nepreverjenih zahtevkov za povračila, ki je bil ocenjen kot neupravičen. Največji zneski zadevajo strukturne ukrepe generalnih direktoratov. Obveznosti iz poslovanja so zmanjšane tudi za tisti del prejetih zahtevkov za povračila, ki se nanašajo na druge predujme državam članicam (glej pojasnilo 2.5.2), ki jih je treba ob koncu leta še plačati (2,0 milijarde EUR).

2.5.2

Zahtevki za predhodno financiranje

Zahtevki za predhodno financiranje

Poleg zgornjih zneskov je Komisija prejela 1,3 milijarde EUR zahtevkov za predhodno financiranje, ki ob koncu leta še niso bili izplačani. V skladu z računovodskimi pravili EU ti zneski niso knjiženi kot obveznosti iz poslovanja.

2.13.   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Vnaprej vračunani stroški | 55  798 | 56  085 |
| Odloženi prihodki | 56 | 62 |
| Drugo | 118 | 134 |
| Skupaj | 55  973 | 56  282 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Vnaprej vračunani stroški

55  798

56  085

Odloženi prihodki

56

62

Drugo

118

134

Skupaj

Skupaj

55  973

55  973

56  282

56  282

Razdelitev vnaprej vračunanih stroškov:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 33  667 | 33  491 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 13  414 | 12  458 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 3  157 | 4  371 |
| Evropski socialni sklad | 976 | 1  109 |
| Drugo | 4  584 | 4  656 |
| Skupaj | 55  798 | 56  085 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Evropski kmetijski jamstveni sklad

33  667

33  491

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

13  414

12  458

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

3  157

4  371

Evropski socialni sklad

976

1  109

Drugo

4  584

4  656

Skupaj

Skupaj

55  798

55  798

56  085

56  085

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.14.   REZERVE

REZERVE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Rezerva za pošteno vrednost | 2.14.1 | 238 | 99 |
| Rezerva za Jamstveni sklad | 2.14.2 | 2  372 | 2  125 |
| Druge rezerve | 2.14.3 | 1  825 | 1  849 |
| Skupaj | | 4  435 | 4  073 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Rezerva za pošteno vrednost

2.14.1

2.14.1

238

99

Rezerva za Jamstveni sklad

2.14.2

2.14.2

2  372

2  125

Druge rezerve

2.14.3

2.14.3

1  825

1  849

Skupaj

Skupaj

4  435

4  435

4  073

4  073

2.14.1.   
  Rezerva za pošteno vrednost

Rezerva za pošteno vrednost

V skladu z računovodskimi pravili EU se popravek poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev obračuna skozi rezervo za pošteno vrednost.

Gibanja rezerve za pošteno vrednost glede na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v zadevnem obdobju:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Vključeno v rezervo za pošteno vrednost | 135 | (25) |
| Vključeno v izkaz finančnega uspeha | (10) | (25) |
| Skupaj | 125 | (50) |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Vključeno v rezervo za pošteno vrednost

135

(25)

Vključeno v izkaz finančnega uspeha

(10)

(25)

Skupaj

Skupaj

125

125

(50)

(50)

Poleg tega se znesek v višini 15 milijonov EUR v splošnem gibanju rezerve za pošteno vrednost nanaša na naložbe, ki se obračunajo po kapitalski metodi.

2.14.2.   
  Rezerva za Jamstveni sklad

Rezerva za Jamstveni sklad

Ta rezerva ustreza ciljnemu znesku v višini 9 % neporavnanih zneskov, za katere jamči Sklad, in jo je treba knjižiti kot sredstva.

2.14.3.   
  Druge rezerve

Druge rezerve

Ta znesek se nanaša predvsem na rezervo ESPJ v likvidaciji (1  532 milijonov EUR) za sredstva Raziskovalnega sklada za premog in jeklo, ki je bila vzpostavljena v okviru likvidacije ESPJ.

2.15.   ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

ZNESKI, KI BODO VPOKLICANI OD DRŽAV ČLANIC

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31. 12. 2013 | 49  925 |
| Vračilo proračunskega presežka iz leta 2013 državam članicam | 1  005 |
| Gibanje rezerve za Jamstveni sklad | 247 |
| Gibanje drugih rezerv | (15) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 11  280 |
| Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2014 | 62  441 |

(V milijonih EUR)

Znesek, ki bo vpoklican od držav članic, na dan 31. 12. 2013

49  925

Vračilo proračunskega presežka iz leta 2013 državam članicam

1  005

Gibanje rezerve za Jamstveni sklad

247

Gibanje drugih rezerv

(15)

Poslovni izid za zadevno leto

11  280

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2014

Skupni zneski, ki bodo vpoklicani od držav članic, na dan 31. 12. 2014

62  441

62  441

Ta znesek pomeni del odhodkov, ki jih je imela EU do 31. decembra in jih bo treba financirati iz prihodnjih proračunov. Veliko odhodkov je po pravilih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka pripoznanih v letu N, čeprav so morda dejansko plačani v letu N+1 (ali pozneje) in se zato financirajo iz proračuna za leto N+1 (ali pozneje). Zaradi vključitve teh obveznosti v zaključni račun ter dejstva, da se ustrezni zneski financirajo iz prihodnjih proračunov, obveznosti ob koncu leta močno presegajo sredstva. Najpomembnejši zneski, na katere je treba opozoriti, se nanašajo na dejavnosti Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada. Države članice večino vpoklicanih zneskov dejansko plačajo prej kot v 12 mesecih po koncu zadevnega proračunskega leta v okviru proračuna za prihodnje leto.

Treba je tudi poudariti, da zgoraj navedeno ne vpliva na proračunski rezultat – proračunski prihodki morajo biti vedno enaki ali večji kot proračunski odhodki in vsak presežek prihodkov se vrne državam članicam.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

PRIHODKI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

3.1.   SREDSTVA IZ NASLOVA BND

SREDSTVA IZ NASLOVA BND

Prihodki iz lastnih sredstev so poglavitni element prihodkov EU iz poslovanja. Izmed treh kategorij lastnih sredstev, ki so tradicionalna lastna sredstva (TLS), sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND, so najpomembnejša sredstva iz naslova BND v višini 1 04  688 milijonov EUR (leta 2013: 1 10  194 milijonov EUR).

3.2.   TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

TRADICIONALNA LASTNA SREDSTVA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Carine | 17  204 | 15  268 |
| Prelevmani na sladkor | (67) | 199 |
| Skupaj | 17  137 | 15  467 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Carine

17  204

15  268

Prelevmani na sladkor

(67)

199

Skupaj

Skupaj

17  137

17  137

15  467

15  467

Tradicionalna lastna sredstva (TLS) obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 20 % tradicionalnih lastnih sredstev. Od zgoraj navedenih zneskov je bil odbitek že odštet.

Treba je tudi opozoriti, da je bil po sodbi Sodišča v zvezi z uredbo o prelevmanih na sladkor, ki so jo izpodbijale nekatere družbe in države članice, zadevnim strankam leta 2014 povrnjen znesek v višini 200 milijonov EUR. S tem povezana rezervacija, prvotno knjižena v letu 2012, je bila tako porabljena v letu 2014.

3.3.   SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

SREDSTVA IZ NASLOVA DDV

V skladu s Sklepom 2007/436/ES, Euratom o sistemu virov lastnih sredstev se prispevki iz naslova DDV izračunajo z uporabo enotne stopnje v višini 0,30 % usklajene osnove za DDV vsake države članice. Hkrati je ta sklep določil nižji delež prevzetih obveznosti za Avstrijo (0,225 %), Nemčijo (0,15 %) ter Nizozemsko in Švedsko (po 0,10 %). Vendar je bila ta izjema odobrena samo za obdobje 2007–2013. Zato se je v letu 2014 v vseh državah članicah spet začela uporabljati enotna stopnja v višini 0,30 %, kar se ne bo spremenilo do začetka veljavnosti novega sklepa o sistemu virov lastnih sredstev. To je tudi razlog za povečanje prihodkov iz naslova DDV s 14  019 milijonov EUR v letu 2013 na 17  462 milijonov EUR v letu 2014.

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: TRANSFERI

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV: TRANSFERI

3.4.   GLOBE

GLOBE

Ti prihodki (2  297 milijonov EUR) se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila zaradi kršitev pravil, in sicer zlasti v zadevah na področju konkurence. Terjatve in z njimi povezani prihodki se pripoznajo, ko je sprejet sklep Komisije o naložitvi globe in se ta uradno sporoči naslovniku.

Glavni znesek v letu 2014 se nanaša na trg za avtomobilske ležaje. Komisija je proizvajalcem ležajev za avtomobile in tovorna vozila zaradi upravljanja kartela naložila globe v skupnem znesku 953 milijonov EUR.

3.5.   IZTERJAVA ODHODKOV

IZTERJAVA ODHODKOV

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | | 2014 | 2013 |
| Deljeno upravljanje | | 3  328 | 1  628 |
| Neposredno upravljanje | | 45 | 69 |
| Posredno upravljanje | | 45 | 6 |
| Decentralizirano upravljanje | | — | 41 |
| Skupno upravljanje | | — | 33 |
| Skupaj | | 3  418 | 1  777 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Deljeno upravljanje

3  328

1  628

Neposredno upravljanje

45

69

Posredno upravljanje

45

6

Decentralizirano upravljanje

—

41

Skupno upravljanje

—

33

Skupaj

Skupaj

3  418

3  418

1  777

1  777

V tej postavki so zajeti predvsem nalogi za izterjavo, ki jih je izdala Komisija in so plačani ali izravnani s poznejšimi plačili, vknjiženimi v računovodski sistem Komisije (tj. odšteti od teh plačil), da se izterjajo odhodki, predhodno izplačani iz splošnega proračuna. Te operacije temeljijo na kontrolah, revizijah ali analizah upravičenosti. Prav tako so vključeni nalogi za izterjavo, ki jih izdajo države članice upravičencem do odhodkov EKJS, in sprememba ocen prehodno nezaračunanih prihodkov od konca prejšnjega leta do tekočega leta.

Treba je opozoriti, da te številke predstavljajo samo računovodski vpliv popravkov, ki jih naloži EU, na podlagi veljavnih računovodskih pravil EU. Zato te številke ne morejo pokazati in tudi ne kažejo celotnega obsega ukrepov, sprejetih za zaščito proračuna EU, zlasti na področju kohezijske politike, na katerem so vzpostavljeni posebni mehanizmi za zagotavljanje popravkov neupravičenih odhodkov, ki večinoma ne vključujejo izdajanja nalogov za izterjavo. Poleg tega v skladu z računovodskimi pravili EU tudi izterjava zneskov predhodnega financiranja ni vključena med prihodke. Več podrobnosti o finančnih popravkih in izterjavah odhodkov je v pojasnilu 6.

6

Deljeno upravljanje sestavlja večino vseh odhodkov.

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

Kmetijstvo: EKJS in razvoj podeželja

V okviru EKJS in EKSRP so zneski, knjiženi kot letni prihodki pod to postavko, finančni popravki iz tega leta in povračila, ki so jih prijavile države članice in izterjale med letom, ter neto povečanje neporavnanih zneskov, ki so jih prijavile države članice ter naj bi se izterjali ob koncu leta in so povezani z goljufijami in nepravilnostmi.

Kohezijska politika

Kohezijska politika

Večina zneskov, ki se nanašajo na kohezijsko politiko, vključuje naloge za izterjavo, ki jih je Komisija izdala za izterjavo neupravičenih odhodkov iz prejšnjih let, zneske v zvezi s finančnimi popravki, izvedenimi z umiki med letom, ter odbitke od odhodkov brez zmanjšanja prehodno nezaračunanih prihodkov ob koncu leta.

Drugi nalogi za izterjavo, izdani na področju kohezijske politike, se nanašajo na izterjavo zneskov predhodnega financiranja – glej pojasnilo 6.4. Ti zneski niso prikazani kot prihodki, temveč so knjiženi v dobro postavke za predhodno financiranje v bilanci stanja.

6.4

Skupna izterjava odhodkov se je v primerjavi z lanskim letom skoraj podvojila zaradi pospešenega zaključevanja programskega obdobja kohezijske politike 2000–2006 in s tem povezanih izvedenih umikov ter precejšnjih popravkov, ki jih je naložil Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja v letu 2014.

3.6.   DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Prenos sredstev | 1  448 | — |
| Proračunski popravki | 794 | 1  187 |
| Davki in prispevki osebja | 1  276 | 1  137 |
| Prispevki tretjih držav | 336 | 373 |
| Kmetijski prelevmani | 409 | 48 |
| Popravek rezervacij | 369 | 208 |
| Drugo | 990 | 1  091 |
| Skupaj | 5  623 | 4  045 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Prenos sredstev

1  448

—

Proračunski popravki

794

1  187

Davki in prispevki osebja

1  276

1  137

Prispevki tretjih držav

336

373

Kmetijski prelevmani

409

48

Popravek rezervacij

369

208

Drugo

990

1  091

Skupaj

Skupaj

5  623

5  623

4  045

4  045

Prihodki iz prenosa sredstev se nanašajo na prenos satelitov v okviru programa Copernicus (prejšnji program GMES) z Evropske vesoljske agencije na Komisijo (glej pojasnilo 2.2). Prenos je v skladu z računovodskimi pravili EU nemenjalni posel, ki bo za preostale satelite v okviru programa Copernicus, ki se še gradijo, opravljen v prihodnjih obdobjih.

2.2

Proračunski popravki zajemajo proračunski presežek iz leta 2013 (1  005 milijonov EUR), ki se posredno povrne državam članicam tako, da se jim zmanjšajo zneski lastnih sredstev, ki jih morajo prenesti na EU naslednje leto – torej je to prihodek za leto 2014.

Prihodki iz davkov in prispevkov osebja izhajajo predvsem iz odbitkov od plač osebja ter vključujejo dva bistvena zneska – pokojninske prispevke osebja in davke od dohodka.

Prispevki tretjih držav so prispevki držav Efte in držav pristopnic.

Kmetijski prelevmani se nanašajo na prelevmane na mleko – instrument za upravljanje trga, namenjen kaznovanju proizvajalcev mleka, ki prekoračijo svoje referenčne količine. Ker niso povezani s predhodnimi plačili Komisije, se v praksi štejejo kot prihodki za posebne namene. Prelevmani na mleko so se letos povečali, ker je osem držav članic preseglo svoje mlečne kvote za oddajo v letih 2013/2014, kar pomeni, da morajo zato plačati kazni (t. i. „presežna dajatev“). Sistem mlečnih kvot je bil odpravljen 1. aprila 2015.

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

3.7.   FINANČNI PRIHODKI

FINANČNI PRIHODKI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Prihodki od obresti na: | | |
| Predhodno financiranje | 16 | 29 |
| Zamude pri plačilih | 387 | 88 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 65 | 71 |
| Posojila | 1  722 | 1  712 |
| Denarna sredstva in njihove ustreznike | 10 | 21 |
| Oslabljena finančna sredstva | 0 | — |
| Drugo | 1 | 1 |
| Prihodki od obresti | 2  202 | 1  922 |
| Prihodki od dividend | 6 | 6 |
| Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev | 30 | 24 |
| Drugi finančni prihodki | 61 | 40 |
| Skupaj | 2  298 | 1  991 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Prihodki od obresti na:

Predhodno financiranje

16

29

Zamude pri plačilih

387

88

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

65

71

Posojila

1  722

1  712

Denarna sredstva in njihove ustreznike

10

21

Oslabljena finančna sredstva

0

—

Drugo

1

1

Prihodki od obresti

Prihodki od obresti

2  202

2  202

1  922

1  922

Prihodki od dividend

Prihodki od dividend

6

6

6

6

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

Iztrženi dobiček od prodaje finančnih sredstev

30

30

24

24

Drugi finančni prihodki

Drugi finančni prihodki

61

61

40

40

Skupaj

Skupaj

2  298

2  298

1  991

1  991

Prihodki od obresti na posojila se nanašajo predvsem na posojila, odobrena iz izposojenih finančnih sredstev (glej pojasnilo 2.4.2).

2.4.2

Neto dobički ali izgube v zvezi s finančnimi sredstvi

Neto dobički ali izgube v zvezi s finančnimi sredstvi

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Neto dobički/(izgube) v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi | 13 | 24 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Neto dobički/(izgube) v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi

13

24

3.8.   DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

DRUGI PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 16 | 38 |
| Pozitivne tečajne razlike | 478 | 336 |
| Drugo | 571 | 1  070 |
| Skupaj | 1  066 | 1  443 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Prihodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

16

38

Pozitivne tečajne razlike

478

336

Drugo

571

1  070

Skupaj

Skupaj

1  066

1  066

1  443

1  443

Drugi prihodki iz menjalnih poslov so predvsem prihodki iz provizije za upravljanje in prihodki v zvezi s predhodno oslabljenimi terjatvami.

ODHODKI

ODHODKI

TRANSFERI IN SUBVENCIJE PO NAČINIH UPRAVLJANJA

TRANSFERI IN SUBVENCIJE PO NAČINIH UPRAVLJANJA

3.9.   DELJENO UPRAVLJANJE

DELJENO UPRAVLJANJE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Izvedle države članice | 2014 | 2013 |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | 44  465 | 45  067 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | 14  046 | 13  585 |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 43  345 | 47  767 |
| Evropski socialni sklad | 12  651 | 12  126 |
| Drugo | 2  307 | 1  525 |
| Skupaj | 1 16  814 | 1 20  070 |

(V milijonih EUR)

Izvedle države članice

2014

2013

Evropski kmetijski jamstveni sklad

44  465

45  067

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

14  046

13  585

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

43  345

47  767

Evropski socialni sklad

12  651

12  126

Drugo

2  307

1  525

Skupaj

Skupaj

1 16  814

1 16  814

1 20  070

1 20  070

Programi strukturnih skladov so v končni fazi programskega obdobja 2007–2013, hkrati pa tudi v začetni fazi programskega obdobja 2014–2020.

Največji delež zmanjšanja v primerjavi z letom 2013 zadeva Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad. Odhodki, pripoznani v letu 2014, se nanašajo na programsko obdobje 2007–2013, ker za tekoče obdobje niso bili vknjiženi še nobeni odhodki zaradi počasnega zagona programov (izvajanje v državah članicah se je začelo šele leta 2015).

Zmanjšanje odhodkov Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada se lahko predvsem pripiše učinku mehanizma finančne discipline.

Podpostavka „Drugo“ vključuje predvsem: azil in migracije (0,6 milijarde EUR), notranjo varnost (0,5 milijarde EUR), ribištvo in pomorske zadeve (0,5 milijarde EUR), Evropski solidarnostni sklad (0,2 milijarde EUR) in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (0,1 milijarde EUR).

3.10.   NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

NEPOSREDNO UPRAVLJANJE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Izvedla Komisija | 10  431 | 8  722 |
| Izvedle izvajalske agencije EU | 4  880 | 3  797 |
| Skupaj | 15  311 | 12  519 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Izvedla Komisija

10  431

8  722

Izvedle izvajalske agencije EU

4  880

3  797

Skupaj

Skupaj

15  311

15  311

12  519

12  519

Ti zneski zadevajo predvsem izvajanje programov raziskovalne politike (8,9 milijarde EUR) in omrežij (1,5 milijarde EUR) ter instrumentov evropske sosedske politike (1,5 milijarde EUR) in razvojnega sodelovanja (1,3 milijarde EUR).

Povečanje zneskov v letu 2014 je nastalo predvsem zaradi programov razvojnega sodelovanja, pri katerih je bilo zabeleženo povečanje v višini 0,5 milijarde EUR (vključno s plačilom 250 milijonov EUR Ukrajini), energetskih programov (1,1 milijarde EUR) in raziskovalnih programov, ki jih upravljajo izvajalske agencije (1,1 milijarde EUR zaradi vse večjega števila tekočih projektov).

3.11.   POSREDNO UPRAVLJANJE

POSREDNO UPRAVLJANJE

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Izvedli druge agencije in organi EU | 1  025 | 656 |
| Izvedle tretje države | 1  005 | 720 |
| Izvedle mednarodne organizacije | 1  765 | 1  745 |
| Izvedli drugi subjekti | 1  799 | 1  694 |
| Skupaj | 5  594 | 4  815 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Izvedli druge agencije in organi EU

1  025

656

Izvedle tretje države

1  005

720

Izvedle mednarodne organizacije

1  765

1  745

Izvedli drugi subjekti

1  799

1  694

Skupaj

Skupaj

5  594

5  594

4  815

4  815

3.12.   STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

STROŠKI ZAPOSLENIH IN POKOJNIN

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Stroški zaposlenih | 5  693 | 5  527 |
| Stroški pokojnin | 3  970 | 3  531 |
| Skupaj | 9  662 | 9  058 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Stroški zaposlenih

5  693

5  527

Stroški pokojnin

3  970

3  531

Skupaj

Skupaj

9  662

9  662

9  058

9  058

Stroški pokojnin so elementi gibanj, ki so se pojavili po aktuarski revalorizaciji obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, razen aktuarskih predpostavk.

3.13.   SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

SPREMEMBE AKTUARSKIH PREDPOSTAVK PREJEMKOV ZAPOSLENIH

Čisti znesek aktuarske izgube v višini 9,2 milijarde EUR, prikazan v okviru te postavke, se nanaša na obveznosti iz naslova prejemkov zaposlenih, priznane v bilanci stanja (glej pojasnilo 2.9). Izjemno visok znesek je posledica velikega zmanjšanja obrestnih mer, kar odraža temeljne gospodarske razmere.

2.9

3.14.   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Odhodki za obresti: | | |
| Najeta posojila | 1  712 | 1  697 |
| Drugo | 22 | 22 |
| Finančni najemi | 90 | 99 |
| Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 3 | 8 |
| Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev | 1  030 | 469 |
| Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev | 17 | — |
| Drugi stroški financiranja | 51 | 87 |
| Skupaj | 2  926 | 2  383 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Odhodki za obresti:

Najeta posojila

1  712

1  697

Drugo

22

22

Finančni najemi

90

99

Izguba zaradi oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

3

8

Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

1  030

469

Iztržena izguba pri prodaji finančnih sredstev

17

—

Drugi stroški financiranja

51

87

Skupaj

Skupaj

2  926

2  926

2  383

2  383

Znesek odhodkov za obresti od najetih posojil ustreza prihodkom od obresti na posojila (vzajemni posli).

3.15.   DELEŽ V ČISTEM REZULTATU SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV

DELEŽ V ČISTEM REZULTATU SKUPNIH PODJETIJ IN PRIDRUŽENIH SUBJEKTOV

EU na podlagi kapitalske metode obračunavanja v svoj izkaz finančnega uspeha vključi svoj delež v čistem rezultatu skupnih podjetij in pridruženih subjektov (glej tudi pojasnili 2.3.1 in 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.16.   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | 2  070 | 2  034 |
| Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi | 1  186 | 1  105 |
| Negativne tečajne razlike | 370 | 395 |
| Popravek rezervacij | 688 | 399 |
| Drugo | 839 | 640 |
| Skupaj | 5  152 | 4  572 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Upravni odhodki in odhodki za IT

2  070

2  034

Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi

1  186

1  105

Negativne tečajne razlike

370

395

Popravek rezervacij

688

399

Drugo

839

640

Skupaj

Skupaj

5  152

5  152

4  572

4  572

Odhodki, povezani z raziskavami in razvojem, so vključeni v upravne odhodke in odhodke za IT in se lahko razčlenijo na naslednji način:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Stroški raziskav | 353 | 335 |
| Neusredstveni stroški razvoja | 54 | 74 |
| Skupaj | 406 | 409 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Stroški raziskav

353

335

Neusredstveni stroški razvoja

54

74

Skupaj

Skupaj

406

406

409

409

Odhodki, povezani z opredmetenimi osnovnimi sredstvi, zajemajo tudi 369 milijonov EUR (leta 2013: 388 milijonov EUR), povezanih s poslovnimi najemi. Zneski, ki jih je treba plačati v preostalem obdobju veljavnosti teh pogodb o najemu, so naslednji:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati | |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Zgradbe | 332 | 988 | 934 | 2  254 |
| Informacijski materiali in druga oprema | 7 | 15 | 0 | 22 |
| Skupaj | 339 | 1  003 | 934 | 2  276 |

(V milijonih EUR)

Prihodnji zneski, ki jih bo treba plačati

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Zgradbe

332

988

934

2  254

Informacijski materiali in druga oprema

7

15

0

22

Skupaj

Skupaj

339

339

1  003

1  003

934

934

2  276

2  276

3.17.   POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

POROČANJE PO ODSEKIH PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA (VFO)

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pametna in vključujoča rast | Trajnostna rast | Varnost in državljanstvo | Evropa v svetu | Uprava | Nedodeljeno razdelku VFO (10) | Skupaj |
| Sredstva iz naslova BND | — | — | — | — | — | 1 04  688 | 1 04  688 |
| Tradicionalna lastna sredstva | — | — | — | — | — | 17  137 | 17  137 |
| DDV | — | — | — | — | — | 17  462 | 17  462 |
| Globe | — | — | — | — | — | 2  297 | 2  297 |
| Izterjava odhodkov | 1  136 | 2  226 | 3 | 53 | — | 0 | 3  418 |
| Drugo | 1  981 | 508 | 4 | 53 | 4  590 | (1  513) | 5  623 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3  117 | 2  734 | 6 | 106 | 4  590 | 1 40  072 | 1 50  625 |
| Finančni prihodki | 66 | 3 | 0 | 36 | 1 | 2  192 | 2  298 |
| Drugo | 119 | (11) | (4) | 97 | 215 | 649 | 1  066 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 185 | (8) | (4) | 134 | 216 | 2  841 | 3  364 |
| Prihodki skupaj | 3  302 | 2  726 | 2 | 240 | 4  806 | 1 42  913 | 1 53  989 |
| Odhodki, ki so jih izvedle države članice: | | | | | | | |
| EKJS | — | (44  465) | — | — | — | — | (44  465) |
| EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja | — | (14  033) | — | (12) | — | — | (14  046) |
| ESRR in KS | (43  345) | — | — | — | — | — | (43  345) |
| ESS | (12  651) | — | — | — | — | — | (12  651) |
| Drugo | (561) | (542) | (1  109) | (94) | — | — | (2  307) |
| Izvedle Komisija in izvajalske agencije | (9  809) | (339) | (1  114) | (4  046) | 9 | (12) | (15  311) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | (789) | (58) | (473) | (40) | — | 334 | (1  025) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | (246) | 4 | (8) | (2  520) | (0) | — | (2  770) |
| Izvedli drugi subjekti | (1  317) | — | (5) | (478) | (0) | 1 | (1  799) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | (1  538) | (324) | (362) | (566) | (6  066) | (806) | (9  662) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | — | — | — | — | (9  170) | — | (9  170) |
| Stroški financiranja | (152) | (25) | (1) | (26) | (557) | (2  165) | (2  926) |
| Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij/pridruženih subjektov | (640) | — | — | — | — | — | (640) |
| Drugi odhodki | (1  397) | (60) | (115) | (126) | (3  069) | (385) | (5  152) |
| Odhodki skupaj | (72  444) | (59  843) | (3  189) | (7  908) | (18  853) | (3  032) | (1 65  269) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (69  141) | (57  117) | (3  186) | (7  668) | (14  047) | 1 39  880 | (11  280) |

(V milijonih EUR)

Pametna in vključujoča rast

Trajnostna rast

Varnost in državljanstvo

Evropa v svetu

Uprava

Nedodeljeno razdelku VFO (10)

10

Skupaj

Sredstva iz naslova BND

—

—

—

—

—

1 04  688

1 04  688

Tradicionalna lastna sredstva

—

—

—

—

—

17  137

17  137

DDV

—

—

—

—

—

17  462

17  462

Globe

—

—

—

—

—

2  297

2  297

Izterjava odhodkov

1  136

2  226

3

53

—

0

3  418

Drugo

1  981

508

4

53

4  590

(1  513)

5  623

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3  117

3  117

2  734

2  734

6

6

106

106

4  590

4  590

1 40  072

1 40  072

1 50  625

1 50  625

Finančni prihodki

66

3

0

36

1

2  192

2  298

Drugo

119

(11)

(4)

97

215

649

1  066

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

185

185

(8)

(8)

(4)

(4)

134

134

216

216

2  841

2  841

3  364

3  364

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

3  302

3  302

2  726

2  726

2

2

240

240

4  806

4  806

1 42  913

1 42  913

1 53  989

1 53  989

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

EKJS

—

(44  465)

—

—

—

—

(44  465)

EKSRP in drugi instrumenti za razvoj podeželja

—

(14  033)

—

(12)

—

—

(14  046)

ESRR in KS

(43  345)

—

—

—

—

—

(43  345)

ESS

(12  651)

—

—

—

—

—

(12  651)

Drugo

(561)

(542)

(1  109)

(94)

—

—

(2  307)

Izvedle Komisija in izvajalske agencije

(9  809)

(339)

(1  114)

(4  046)

9

(12)

(15  311)

Izvedli druge agencije in organi EU

(789)

(58)

(473)

(40)

—

334

(1  025)

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

(246)

4

(8)

(2  520)

(0)

—

(2  770)

Izvedli drugi subjekti

(1  317)

—

(5)

(478)

(0)

1

(1  799)

Stroški zaposlenih in pokojnin

(1  538)

(324)

(362)

(566)

(6  066)

(806)

(9  662)

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

—

—

—

—

(9  170)

—

(9  170)

Stroški financiranja

(152)

(25)

(1)

(26)

(557)

(2  165)

(2  926)

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij/pridruženih subjektov

(640)

—

—

—

—

—

(640)

Drugi odhodki

(1  397)

(60)

(115)

(126)

(3  069)

(385)

(5  152)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(72  444)

(72  444)

(59  843)

(59  843)

(3  189)

(3  189)

(7  908)

(7  908)

(18  853)

(18  853)

(3  032)

(3  032)

(1 65  269)

(1 65  269)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(69  141)

(69  141)

(57  117)

(57  117)

(3  186)

(3  186)

(7  668)

(7  668)

(14  047)

(14  047)

1 39  880

1 39  880

(11  280)

(11  280)

Prikaz prihodkov in odhodkov po razdelkih večletnega finančnega okvira temelji na ocenah, saj vse obveznosti niso povezane z razdelki večletnega finančnega okvira.

3.18.   PRERAZVRSTITEV ŠTEVILK IZ LETA 2013

PRERAZVRSTITEV ŠTEVILK IZ LETA 2013

Zaradi boljše predstavitve informacij uporabnikom tega zaključnega računa, je bila ureditev izkaza finančnega uspeha v zaključnem računu za leto 2014 preoblikovana. V skladu z računovodskimi pravili EU je bila pripravljena prerazvrstitev številk iz leta 2013, pri čemer ni bilo spremenjenih nobenih zneskov, le predstavitev obstoječih podatkov, tj. prihodkov, odhodkov in izida, je ostala enaka prvotni predstavitvi iz zaključnega računa 2013. Pregled učinka sprememb je podan spodaj:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | Drugi prihodki iz poslovanja | Prihodki iz poslovanja skupaj | Upravni odhodki | Odhodki iz poslovanja | Odhodki iz poslovanja skupaj | Presežek iz poslovanja | Finančni prihodki | Finančni odhodki | Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | Poslovni izid za zadevno leto | 2013 (po prerazvrstitvi) |
| 2013 (objavljeno) | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | (4  365) | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | | | | | | | | | | | | |
| Sredstva iz naslova BND | 1 10  194 | — | 1 10  194 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 10  194 |
| Tradicionalna lastna sredstva | 15  467 | — | 15  467 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 15  467 |
| DDV | 14  019 | — | 14  019 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 14  019 |
| Globe | — | 2  757 | 2  757 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 2  757 |
| Izterjava odhodkov | | 1  777 | 1  777 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1  777 |
| Drugo | 1  561 | 2  484 | 4  045 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 4  045 |
| Skupaj | 1 41  241 | 7  018 | 1 48  259 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 48  259 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | | | | | | | | | | | | |
| Finančni prihodki | — | — | — | — | — | — | — | 1  991 | — | — | — | — | 1  991 |
| Drugo | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 47 | — | — | — | — | 1  443 |
| Skupaj | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 3  434 |
| PRIHODKI SKUPAJ | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 1 51  693 |

(V milijonih EUR)

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

Drugi prihodki iz poslovanja

Prihodki iz poslovanja skupaj

Upravni odhodki

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja skupaj

Presežek iz poslovanja

Finančni prihodki

Finančni odhodki

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

Poslovni izid za zadevno leto

2013 (po prerazvrstitvi)

2013 (objavljeno)

2013 (objavljeno)

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

(4  365)

(4  365)

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Sredstva iz naslova BND

1 10  194

—

1 10  194

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 10  194

Tradicionalna lastna sredstva

15  467

—

15  467

—

—

—

—

—

—

—

—

—

15  467

DDV

14  019

—

14  019

—

—

—

—

—

—

—

—

—

14  019

Globe

—

2  757

2  757

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2  757

Izterjava odhodkov

1  777

1  777

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1  777

Drugo

1  561

2  484

4  045

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4  045

Skupaj

Skupaj

1 41  241

1 41  241

7  018

7  018

1 48  259

1 48  259

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 48  259

1 48  259

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

—

—

—

—

—

—

—

1  991

—

—

—

—

1  991

Drugo

—

1  397

1  397

—

—

—

—

47

—

—

—

—

1  443

Skupaj

Skupaj

—

1  397

1  397

1  397

1  397

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

3  434

3  434

PRIHODKI SKUPAJ

PRIHODKI SKUPAJ

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

1 51  693

1 51  693

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov | Drugi prihodki iz poslovanja | Skupaj | Upravni odhodki | Odhodki iz poslovanja | Odhodki iz poslovanja skupaj | Presežek iz poslovanja | Finančni prihodki | Finančni odhodki | Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih | Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | Poslovni izid za zadevno leto | 2013 (po prerazvrstitvi) |
| Odhodki, ki so jih izvedle države članice: | | | | | | | | | | | | | |
| Evropski kmetijski jamstveni sklad | — | — | — | — | (45  067) | (45  067) | — | — | — | — | — | — | (45  067) |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja | — | — | — | — | (13  585) | (13  585) | — | — | — | — | — | — | (13  585) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | — | — | — | — | (47  767) | (47  767) | — | — | — | — | — | — | (47  767) |
| Evropski socialni sklad | — | — | — | — | (12  126) | (12  126) | — | — | — | — | — | — | (12  126) |
| Drugo | — | — | — | — | (1  525) | (1  525) | — | — | — | — | — | — | (1  525) |
| Izvedle Komisija in izvajalske agencije | — | — | — | — | (12  519) | (12  519) | — | — | — | — | — | — | (12  519) |
| Izvedli druge agencije in organi EU | — | — | — | — | (656) | (656) | — | — | — | — | — | — | (656) |
| Izvedle tretje države in mednarodne organizacije | — | — | — | — | (2  465) | (2  465) | — | — | — | — | — | — | (2  465) |
| Izvedli drugi subjekti | — | — | — | — | (1  694) | (1  694) | — | — | — | — | — | — | (1  694) |
| Stroški zaposlenih in pokojnin | — | — | — | (5  527) | — | (5  527) | — | — | — | (3  531) | — | — | (9  058) |
| Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2  033) | — | — | (2  033) |
| Stroški financiranja | — | — | — | — | (469) | (469) | — | — | (1  914) | — | — | — | (2  383) |
| Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (608) | — | (608) |
| Drugi odhodki | — | — | — | (3  742) | (699) | (4  442) | — | — | (131) | — | — | — | (4  572) |
| ODHODKI SKUPAJ | — | — | — | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | — | — | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (1 56  058) |
| Poslovni izid za zadevno leto | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (4  365) |

(V milijonih EUR)

Prihodki iz lastnih sredstev in prispevkov

Drugi prihodki iz poslovanja

Skupaj

Upravni odhodki

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja skupaj

Presežek iz poslovanja

Finančni prihodki

Finančni odhodki

Gibanje obveznosti iz naslova pokojnin in drugih prejemkov zaposlenih

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

Poslovni izid za zadevno leto

2013 (po prerazvrstitvi)

Odhodki, ki so jih izvedle države članice:

Evropski kmetijski jamstveni sklad

—

—

—

—

(45  067)

(45  067)

—

—

—

—

—

—

(45  067)

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in drugi instrumenti za razvoj podeželja

—

—

—

—

(13  585)

(13  585)

—

—

—

—

—

—

(13  585)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

—

—

—

—

(47  767)

(47  767)

—

—

—

—

—

—

(47  767)

Evropski socialni sklad

—

—

—

—

(12  126)

(12  126)

—

—

—

—

—

—

(12  126)

Drugo

—

—

—

—

(1  525)

(1  525)

—

—

—

—

—

—

(1  525)

Izvedle Komisija in izvajalske agencije

—

—

—

—

(12  519)

(12  519)

—

—

—

—

—

—

(12  519)

Izvedli druge agencije in organi EU

—

—

—

—

(656)

(656)

—

—

—

—

—

—

(656)

Izvedle tretje države in mednarodne organizacije

—

—

—

—

(2  465)

(2  465)

—

—

—

—

—

—

(2  465)

Izvedli drugi subjekti

—

—

—

—

(1  694)

(1  694)

—

—

—

—

—

—

(1  694)

Stroški zaposlenih in pokojnin

—

—

—

(5  527)

—

(5  527)

—

—

—

(3  531)

—

—

(9  058)

Spremembe aktuarskih predpostavk prejemkov zaposlenih

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2  033)

—

—

(2  033)

Stroški financiranja

—

—

—

—

(469)

(469)

—

—

(1  914)

—

—

—

(2  383)

Delež čistega primanjkljaja skupnih podjetij in pridruženih subjektov

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(608)

—

(608)

Drugi odhodki

—

—

—

(3  742)

(699)

(4  442)

—

—

(131)

—

—

—

(4  572)

ODHODKI SKUPAJ

ODHODKI SKUPAJ

—

—

—

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

—

—

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(1 56  058)

(1 56  058)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(4  365)

(4  365)

4.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA IZIDA

4.1.   NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA

NAMEN IN PRIPRAVA IZKAZA FINANČNEGA IZIDA

Podatki o denarnih tokovih se uporabljajo kot osnova za oceno sposobnosti EU, da ustvari denarna sredstva in njihove ustreznike, ter za oceno njenih potreb po uporabi teh denarnih tokov.

Izkaz finančnega izida se pripravi po posredni metodi. To pomeni, da se poslovni izid za zadevno proračunsko leto popravi glede na vpliv nedenarnih poslov, morebitne časovne razmejitve preteklih ali prihodnjih denarnih prejemkov ali plačil iz poslovanja in prihodkovne ali odhodkovne postavke, povezane z denarnimi tokovi pri naložbenju.

Denarni tokovi, ki nastanejo pri poslih v tuji valuti, se izkazujejo v predstavitveni valuti EU (euro); znesek v tuji valuti se preračuna po menjalnem tečaju med eurom in to tujo valuto na dan nastanka denarnega toka.

Izkaz finančnega izida prikazuje denarne tokove v zadevnem obdobju, in sicer razčlenjene na denarne tokove pri poslovanju in naložbenju (EU nima dejavnosti financiranja).

4.2.   POSLOVANJE

POSLOVANJE

Poslovanje zajema dejavnosti EU, ki ne vključujejo naložbenja. To pomeni večino izvajanih dejavnosti. Posojila, odobrena upravičencem (in z njimi povezana najeta posojila, če obstajajo) ne štejejo kot naložbenje (ali financiranje), saj so del splošnih ciljev in s tem vsakodnevnih poslov EU. Poslovanje vključuje tudi naložbe, kot so EIS, EBRD in skladi tveganega kapitala. Dejansko je cilj teh dejavnosti prispevati k doseganju rezultatov, za katere si prizadevajo politike.

4.3.   NALOŽBENJE

NALOŽBENJE

Naložbenje je pridobitev in odtujitev neopredmetenih sredstev in opredmetenih osnovnih sredstev ter drugih naložb, ki niso vključene med denarne ustreznike. Ne vključuje posojil, odobrenih upravičencem. Cilj tega dela je prikazati dejanske naložbe EU.

5.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

5.1.   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Prejeta jamstva: | | |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | 400 | 441 |
| Druga jamstva | 27 | 39 |
| Druga pogojna sredstva | 49 | 16 |
| Skupaj | 476 | 496 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Prejeta jamstva:

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

400

441

Druga jamstva

27

39

Druga pogojna sredstva

49

16

Skupaj

Skupaj

476

476

496

496

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja EU izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z EU.

5.2.   POGOJNE OBVEZNOSTI

POGOJNE OBVEZNOSTI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Dana jamstva | 5.2.1 | 20  862 | 22  162 |
| Globe | 5.2.2 | 5  602 | 5  227 |
| EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč | 5.2.3 | 505 | 1  537 |
| Kohezijska politika | 5.2.4 | 9 | 137 |
| Sodni postopki in drugi spori | 5.2.5 | 789 | 689 |
| Druge pogojne obveznosti | | 5 | 52 |
| Skupaj | | 27  772 | 29  805 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Dana jamstva

5.2.1

5.2.1

20  862

22  162

Globe

5.2.2

5.2.2

5  602

5  227

EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

5.2.3

5.2.3

505

1  537

Kohezijska politika

5.2.4

5.2.4

9

137

Sodni postopki in drugi spori

5.2.5

5.2.5

789

689

Druge pogojne obveznosti

5

52

Skupaj

Skupaj

27  772

27  772

29  805

29  805

Vse pogojne obveznosti, razen tistih, ki so povezane z globami, bi v primeru, da bi zapadle v plačilo, financiral proračun EU v prihodnjih letih.

5.2.1.   
  Dana jamstva

Dana jamstva

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Jamstva za posojila, ki jih je odobrila EIB | | |
| Jamstvo v višini 65 % | 18  283 | 19  077 |
| Jamstvo v višini 70 % | 447 | 1  361 |
| Jamstvo v višini 75 % | 168 | 257 |
| Jamstvo v višini 100 % | 300 | 461 |
| Skupaj | 19  198 | 21  156 |
| Druga dana jamstva | 1  664 | 1  006 |
| Skupaj | 20  862 | 22  162 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Jamstva za posojila, ki jih je odobrila EIB

Jamstvo v višini 65 %

18  283

19  077

Jamstvo v višini 70 %

447

1  361

Jamstvo v višini 75 %

168

257

Jamstvo v višini 100 %

300

461

Skupaj

Skupaj

19  198

19  198

21  156

21  156

Druga dana jamstva

1  664

1  006

Skupaj

Skupaj

20  862

20  862

22  162

22  162

Proračun EU jamči za posojila, ki jih je EIB podpisala in odobrila iz svojih lastnih sredstev tretjim državam na dan 31. decembra 2014 (vključno s posojili, odobrenimi državam članicam pred pristopom). Vendar je to jamstvo EU omejeno na odstotek najvišjega zneska odobrenih kreditnih linij: 65 % (za sporazume, podpisane do leta 2007), 70 %, 75 % ali 100 %. Kadar ta najvišji znesek ni dosežen, jamstvo EU krije celoten znesek. Za sporazume, podpisane po letu 2007 (mandata 2007–2013 in 2014–2020), je jamstvo EU omejeno na 65 % neporavnanih obveznosti in ne na odobrene kreditne linije. Na dan 31. decembra 2014 je stanje posojil skupaj znašalo 19  198 milijonov EUR, kar je torej največji možni znesek, na katerega je omejeno tveganje EU. Na dan 31. decembra 2014 je bilo približno 82 % posojil, ki jih je zagotovila EIB (posojila ožji državi in drugim enotam širše države), kritih s celovitim jamstvom, za preostale operacije EIB pa je bilo zagotovljeno samo kritje političnega tveganja.

Druga dana jamstva se v glavnem nanašajo na Sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja (883 milijonov EUR), program Obzorje 2020 (365 milijonov EUR) in instrument za posojilna jamstva za projekte TEN-T (209 milijonov EUR).

5.2.2.   
  Globe

Globe

Ti zneski se nanašajo na globe, ki jih je Komisija naložila za kršitev pravil konkurence in so bile začasno plačane ter je bila zoper njih vložena pritožba oziroma še ni znano, ali bo pritožba vložena. Pogojna obveznost se ohrani, dokler sodba Sodišča EU o zadevi ne postane pravnomočna. Obračunane obresti na začasna plačila so vključene v poslovni izid za zadevno leto in tudi kot pogojna obveznost, da se prikaže negotovost upravičenosti Komisije do teh zneskov.

5.2.3.   
  EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

EKJS, razvoj podeželja in predpristopna pomoč

To so pogojne obveznosti do držav članic, povezane s sklepi o skladnosti pri EKJS ter s finančnimi popravki za razvoj podeželja in za predpristopno pomoč, ki so predmet postopka pred izrekom sodbe Sodišča EU. Določitev končnega zneska obveznosti in leta, v katerem bo učinek uspešnih pritožb bremenil proračun, je odvisna od trajanja postopka pred Sodiščem EU.

5.2.4.   
  Kohezijska politika

Kohezijska politika

To so pogojne obveznosti do držav članic v zvezi z ukrepi v okviru kohezijske politike, ki so predmet postopka v fazi pred ustnim zaslišanjem ali pred izrekom sodbe Sodišča EU.

5.2.5.   
  Sodni postopki in drugi spori

Sodni postopki in drugi spori

Ta postavka se nanaša na odškodninske tožbe, ki so trenutno vložene proti EU, druge pravne spore in ocenjene pravne stroške. Treba je omeniti, da mora v odškodninski tožbi v skladu s členom 288 Pogodbe ES tožnik dokazati, da je institucija dovolj resno kršila pravno pravilo, ki podeljuje pravice posameznikom, da je tožnik utrpel dejansko škodo in da obstaja neposredna vzročna zveza med nezakonitim dejanjem in škodo.

5.3.   DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

5.3.1.   
  Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 1 44  741 | 1 78  399 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Neporavnane proračunske obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

1 44  741

1 78  399

Zgoraj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha za leto 2014. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek že prevzetih obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov. Na dan 31. decembra 2014 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 1 89  585 milijonov EUR (leta 2013: 2 22  410 milijonov EUR).

5.3.2.   
  Pomembne pravne obveznosti

Pomembne pravne obveznosti

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Strukturni ukrepi | 4 33  527 | 150 |
| Protokoli s sredozemskimi državami | 264 | 264 |
| Sporazumi o ribolovu | 176 | 79 |
| Galileo | 719 | — |
| Program Copernicus | 3  476 | — |
| Vseevropska prometna omrežja (TEN-T) | — | 850 |
| Druge pogodbene obveznosti | 3  127 | 3  531 |
| Skupaj | 4 41  288 | 4  873 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Strukturni ukrepi

4 33  527

150

Protokoli s sredozemskimi državami

264

264

Sporazumi o ribolovu

176

79

Galileo

719

—

Program Copernicus

3  476

—

Vseevropska prometna omrežja (TEN-T)

—

850

Druge pogodbene obveznosti

3  127

3  531

Skupaj

Skupaj

4 41  288

4 41  288

4  873

4  873

Te obveznosti so nastale, ker je Komisija prevzela dolgoročne pravne obveznosti v zvezi z zneski, ki jih še niso krile odobritve za prevzem obveznosti v proračunu. Lahko so povezane z večletnimi programi, kot so strukturni ukrepi, ali pa z zneski, ki se jih je Komisija zavezala plačati v prihodnosti v okviru upravnih pogodb, obstoječih na datum bilance stanja (npr. pogodbe v zvezi z zagotavljanjem storitev na področju varovanja, čiščenja ipd., pa tudi pogodbene obveznosti glede posebnih projektov, kot so gradbena dela). Znatno povečanje pravnih obveznosti, ki se nanašajo na strukturne ukrepe, je posledica začetka večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 med obdobjem poročanja.

Strukturni ukrepi

Strukturni ukrepi

Spodnja razpredelnica prikazuje primerjavo med pravnimi obveznostmi, za katere obveznosti v breme proračuna še niso bile prevzete, in najvišjim mogočim zneskom obveznosti glede na zneske, predvidene v večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020. Prihodnje obveznosti predstavljajo neporavnane zneske, za katere je Komisija še vedno zavezana izvesti plačila po 31. decembru 2014.

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Skladi | Finančni okvir za obdobje 2014–2020 | Sklenjene pravne obveznosti | Proračunske obveznosti | Sprostitve prevzetih obveznosti | Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti | Prihodnje obveznosti |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (=B–C+D) | (=A–C–D) |
| Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad | 2 59  799 | 1 33  163 | 16  837 | — | 1 16  325 | 2 42  962 |
| Evropski socialni sklad | 89  624 | 57  828 | 9  273 | — | 48  555 | 80  350 |
| Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim | 3  814 | 3  723 | 501 | — | 3  222 | 3  313 |
| PODRAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE | 3 53  236 | 1 94  714 | 26  611 | — | 1 68  102 | 3 26  625 |
| Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja | 99  348 | 20  707 | 3  295 | — | 17  413 | 96  053 |
| Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo | 5  749 | 140 | 19 | — | 121 | 5  730 |
| RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI | 1 05  097 | 20  847 | 3  314 | — | 17  533 | 1 01  783 |
| Sklad za migracije in azil | 2  752 | — | — | — | — | 2  752 |
| Sklad za notranjo varnost | 2  367 | — | — | — | — | 2  367 |
| RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO | 5  119 | — | — | — | — | 5  119 |
| Skupaj | 4 63  452 | 2 15  561 | 29  925 | — | 1 85  636 | 4 33  527 |

(V milijonih EUR)

Skladi

Finančni okvir za obdobje 2014–2020

Sklenjene pravne obveznosti

Proračunske obveznosti

Sprostitve prevzetih obveznosti

Pravne obveznosti, zmanjšane za proračunske obveznosti

Prihodnje obveznosti

(A)

(B)

(C)

(D)

(=B–C+D)

(=A–C–D)

Evropski sklad za regionalni razvoj in Kohezijski sklad

2 59  799

1 33  163

16  837

—

1 16  325

2 42  962

Evropski socialni sklad

89  624

57  828

9  273

—

48  555

80  350

Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim

3  814

3  723

501

—

3  222

3  313

PODRAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

PODRAZDELEK 1B: SKLADI KOHEZIJSKE POLITIKE

3 53  236

3 53  236

1 94  714

1 94  714

26  611

26  611

—

1 68  102

1 68  102

3 26  625

3 26  625

Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja

99  348

20  707

3  295

—

17  413

96  053

Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo

5  749

140

19

—

121

5  730

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

RAZDELEK 2: NARAVNI VIRI

1 05  097

1 05  097

20  847

20  847

3  314

3  314

—

17  533

17  533

1 01  783

1 01  783

Sklad za migracije in azil

2  752

—

—

—

—

2  752

Sklad za notranjo varnost

2  367

—

—

—

—

2  367

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

RAZDELEK 3: VARNOST IN DRŽAVLJANSTVO

5  119

5  119

—

—

—

—

5  119

5  119

Skupaj

Skupaj

4 63  452

4 63  452

2 15  561

2 15  561

29  925

29  925

—

1 85  636

1 85  636

4 33  527

4 33  527

Protokoli s sredozemskimi državami

Protokoli s sredozemskimi državami

Te obveznosti so povezane s finančnimi protokoli, ki so bili sklenjeni s sredozemskimi državami nečlanicami. Znesek, vključen v to postavko, je razlika med skupnim zneskom iz podpisanih protokolov in zneskom obveznosti v breme proračuna, vknjiženih v zaključni račun. Ti protokoli so mednarodne pogodbe, ki jih ni mogoče razveljaviti brez soglasja obeh pogodbenic, čeprav postopek njihove razveljavitve poteka.

Sporazumi o ribolovu

Sporazumi o ribolovu

Te prevzete obveznosti so namenjene ukrepom v okviru mednarodnih sporazumov o ribolovu s tretjimi državami.

Galileo

Galileo

To so zneski prevzetih obveznosti za program Galileo, v okviru katerega se razvija evropski globalni navigacijski satelitski sistem – glej tudi pojasnilo 2.2.

2.2

Program Copernicus

Program Copernicus

Copernicus je evropski program za opazovanje Zemlje – glej tudi pojasnilo 2.2.

2.2

TEN-T

TEN-T

Znesek iz leta 2013 se je navezoval na nepovratna sredstva na področju vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) za obdobje 2007–2013. Ker je program končan, ni nobenih novih pravnih obveznosti brez proračunskih obveznosti v letu 2014.

Druge pogodbene obveznosti

Druge pogodbene obveznosti

V tej postavki razkriti zneski ustrezajo prevzetim obveznostim, ki jih je treba še plačati v obdobju veljavnosti pogodb. Najvišja zneska v tej postavki sta 1  933 milijonov EUR, povezanih z agencijo Fuzija za energijo v okviru projekta ITER, in 547 milijonov EUR, predvsem za pogodbe Evropskega parlamenta o nepremičninah.

6.   ZAŠČITA PRORAČUNA EU

6.1.   ZAŠČITA PRORAČUNA EU – POVZETEK

ZAŠČITA PRORAČUNA EU – POVZETEK

Pomemben dejavnik pri izvajanju proračuna EU je potreba po zagotovitvi ustreznega preprečevanja ali odkrivanja in naknadnega popravljanja napak, nepravilnosti in goljufij. Sodišče v svojem letnem poročilu predstavi izjavo o zanesljivosti o zakonitosti in pravilnosti transakcij, povezanih z zaključnim računom, ter opažanja in statistične podatke o pomembnih stopnjah napak pri plačilih, na katerih temelji zaključni račun. Temu zaključnemu računu je izjava o zanesljivosti priložena ob objavi v Uradnem listu.

Komisija ščiti proračun EU, tj. porabo proračunskih sredstev EU, pred neupravičenimi ali nepravilnimi odhodki predvsem na dva načina:

| 1. | s preventivnimi mehanizmi; in |
| --- | --- |

1.

s preventivnimi mehanizmi; in

| 2. | s popravnimi mehanizmi (predvsem finančnimi popravki, ki se naložijo državam članicam ali so sprejeti v dogovoru z njimi, v manjši meri pa tudi z izterjavami od prejemnikov plačil EU). |
| --- | --- |

2.

s popravnimi mehanizmi (predvsem finančnimi popravki, ki se naložijo državam članicam ali so sprejeti v dogovoru z njimi, v manjši meri pa tudi z izterjavami od prejemnikov plačil EU).

Popravni mehanizmi temeljijo na široki paleti ukrepov, ki se uporabljajo pred tem, ko Komisija izvrši (ali vrne) odhodke, ali po tem.

Cilj tega pojasnila je predstaviti pregled in najboljše ocene, kako je proračun EU zaščiten pred odhodki, ki niso v skladu z zakonodajo. To pojasnilo prostovoljno razkriva informacije, ki jih po računovodskih standardih ni treba razkriti, ter vključuje podatke, ki niso vzeti neposredno iz računovodskega sistema (glej spodaj).

Več podrobnosti o teh zneskih ter o preventivnih in popravnih mehanizmih, določenih v veljavni zakonodaji, je navedenih v sporočilu o zaščiti proračuna EU, ki ga Komisija pripravi in vsako leto septembra pošlje organu za podelitev razrešnice in Sodišču – to je na voljo na portalu Europa in spletnih straneh Generalnega direktorata za proračun. To sporočilo ne vsebuje le več podrobnosti o zneskih iz tega pojasnila (zlasti razčlenitev finančnih popravkov po državah članicah), ampak vključuje tudi dodatne informacije (kot so podatki o neto finančnih popravkih, ki privedejo do namenskih prejemkov za proračun EU, in rezultati naknadnih korektivnih ukrepov s strani držav članic). Dodatne informacije o popravni zmogljivosti so na voljo tudi v sporočilu z naslovom Zbirno poročilo o dosežkih Komisije pri upravljanju v letu 2014 (zbirno poročilo, izdano junija 2015), ki je prav tako na voljo na portalu Europa.

6.1.1.   
  Finančni popravki

Finančni popravki

V okviru deljenega upravljanja imajo države članice glavno odgovornost za preprečevanje, odkrivanje in odpravljanje hujših pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov, Komisija pa ima splošno nadzorno vlogo. Kadar hude pomanjkljivosti v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic povzročajo ali bi lahko povzročile posamične ali sistemske napake, nepravilnosti ali goljufije, lahko Komisija uporabi finančne popravke. Izraz „finančni popravek“ zajema širok razpon ukrepov, ki izhajajo iz nadzornih in revizijskih vlog Komisije (in drugih organov EU), vključno s primeri, kadar Komisija korektivne ukrepe sprejme na podlagi dela nacionalnih organov. Kadar neupravičeno porabljenih zneskov ni mogoče natančno opredeliti, lahko Komisija uporabi ekstrapolirane ali pavšalne popravke v skladu s pravili za posamezni sektor.

Finančni popravki so v tem pojasnilu predstavljeni v dveh glavnih kategorijah:

| (1) | Potrjeni/sprejeti finančni popravki (razpredelnica 6.2.1): te zneske je zadevna država članica sprejela (tj. se je strinjala z njimi) ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. Popravki, sprejeti s sklepom Komisije, se v računovodskem sistemu knjižijo kot prihodki ali negativni odhodki (glej pojasnili 3.5 in 3.9). |
| --- | --- |

(1)

Potrjeni/sprejeti finančni popravki (razpredelnica 6.2.1): te zneske je zadevna država članica sprejela (tj. se je strinjala z njimi) ali pa so bili sprejeti s sklepom Komisije. Popravki, sprejeti s sklepom Komisije, se v računovodskem sistemu knjižijo kot prihodki ali negativni odhodki (glej pojasnili 3.5 in 3.9).

Potrjeni/sprejeti

6.2.1

3.5

3.9

| (2) | Izvedeni finančni popravki (razpredelnica 6.2.2): ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več izvedbenih mehanizmov. |
| --- | --- |

(2)

Izvedeni finančni popravki (razpredelnica 6.2.2): ti zneski pomenijo zadnji del procesa, v katerem je ugotovljeno stanje neupravičenih odhodkov dokončno popravljeno. V sektorskih regulativnih okvirih je določenih več izvedbenih mehanizmov.

Izvedeni

6.2.2

Pri obeh kategorijah so vključeni „popravki pri viru“, ki izhajajo iz nadzorne vloge Komisije (glej zgoraj). Ti popravki se odštejejo, preden Komisija pripravi zahtevke za povračilo stroškov ali obdela plačila.

6.1.2.   
  Izterjave

Izterjave

V okviru deljenega upravljanja ter v skladu s finančno uredbo in sektorskimi predpisi imajo države članice (in ne Komisija) glavno odgovornost za ugotavljanje neupravičeno izplačanih zneskov in njihovo izterjavo od upravičencev v skladu z nacionalnimi pravili in postopki. Kar zadeva EKJS, se zneski, izterjani od upravičencev, potem ko države članice od njih odbijejo 20 % za kritje upravnih stroškov, knjižijo v dobro proračuna EU kot namenski prejemki. Kar zadeva EKSRP in kohezijsko politiko, se izterjani zneski upoštevajo pri prihodnjem zahtevku za povračilo, ki ga prejme Komisija, in se zato lahko ponovno uporabijo za program v okviru programskega obdobja – po koncu obdobja upravičenosti pa se knjižijo v dobro proračuna EU kot namenski prejemki.

V okviru neposrednega in posrednega upravljanja in v skladu s finančno uredbo mora odredbodajalec izdati naloge za izterjavo neupravičeno plačanih zneskov. Izterjave se potem izvedejo z neposrednim bančnim nakazilom dolžnika ali s pobotom z drugimi zneski, ki jih Komisija dolguje temu dolžniku. V finančni uredbi so predvideni dodatni postopki za zagotovitev izvršbe že zapadlih nalogov za izterjavo, ki jih računovodja Komisije obravnava ločeno. Službe Komisije izvajajo izterjave tudi „pri viru“, in sicer od izvedenih plačil odštejejo neupravičene odhodke (ki so bili opredeljeni v prejšnjih ali tekočih zahtevkih za povračilo stroškov).

6.1.3.   
  Učinek finančnih popravkov in izterjav

Učinek finančnih popravkov in izterjav

Glavni cilj finančnih popravkov in izterjav je zagotoviti, da se sredstva EU uporabijo v skladu s pravnim okvirom. Vendar se na različnih področjih porabe in pri različnih korektivnih ukrepih zelo razlikujejo metode, ki se uporabljajo, zaradi česar je tudi učinek korektivnih ukrepov različen. Predhodno plačani nepravilni zneski, pridobljeni s finančnimi popravki in izterjavami v zvezi s skupno kmetijsko politiko (SKP) ter izterjavami v okviru EKJS ter notranjih in zunanjih politik, se vrnejo v proračun EU. Nepravilne zneske, odkrite v okviru kohezijske politike, in izterjave v okviru razvoja podeželja so do zdaj pogosto popravile države članice in jih posledično nadomestile z drugimi upravičenimi projekti – ti zneski se ne vrnejo v proračun EU. Vendar se po koncu obdobja upravičenosti/po zaključku programa zneski vknjižijo v proračun EU kot prihodki. Več podrobnosti je navedenih v pojasnilu 6.2.2 spodaj.

6.2.2

Poleg tega popravna zmogljivost temelji na široki paleti ukrepov, ki se uporabljajo pred tem, ko Komisija izvrši (ali vrne) odhodke, ali po tem. Komisija popravke uporabi na podlagi zahtevkov za povračilo stroškov, ki jih pripravijo države članice in drugi upravičenci, in/ali plačil, ki jih izvede Komisija.

6.2.   FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE ZA LETO 2014

FINANČNI POPRAVKI IN IZTERJAVE ZA LETO 2014

6.2.1.   
  Finančni popravki in izterjave, sprejeti/potrjeni v letu 2014

Finančni popravki in izterjave, sprejeti/potrjeni v letu 2014

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Finančni popravki | Izterjave | 2014 skupaj | 2013 skupaj |
| Kmetijstvo: | | | | |
| EKJS | 1  649 | 213 | 1  862 | 1  070 |
| Razvoj podeželja | 220 | 165 | 385 | 386 |
| Kohezijska politika: | | | | |
| ESRR (11) | 1  330 | — | 1  330 | 338 |
| Kohezijski sklad | 292 | — | 292 | 220 |
| ESS | 342 | 1 | 343 | 874 |
| FIUR/ESR | 39 | 29 | 67 | 34 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 13 | 5 | 18 | 3 |
| Drugo | — | — | — | 16 |
| Področja notranje politike | 5 | 293 | 298 | 396 |
| Področja zunanje politike | ni relevantno | 127 | 127 | 93 |
| Uprava | ni relevantno | 5 | 5 | 6 |
| Potrjeni/sprejeti v letu 2014 skupaj | 3  890 | 838 | 4  728 | |
| Potrjeni/sprejeti v letu 2013 skupaj | 2  495 | 941 | | 3  436 |

(V milijonih EUR)

Finančni popravki

Izterjave

2014 skupaj

2013 skupaj

Kmetijstvo:

EKJS

1  649

213

1  862

1  070

Razvoj podeželja

220

165

385

386

Kohezijska politika:

ESRR (11)

11

1  330

—

1  330

338

Kohezijski sklad

292

—

292

220

ESS

342

1

343

874

FIUR/ESR

39

29

67

34

Usmerjevalni oddelek EKUJS

13

5

18

3

Drugo

—

—

—

16

Področja notranje politike

5

5

293

293

298

298

396

396

Področja zunanje politike

ni relevantno

ni relevantno

127

127

127

127

93

93

Uprava

ni relevantno

ni relevantno

5

5

5

5

6

6

Potrjeni/sprejeti v letu 2014 skupaj

Potrjeni/sprejeti v letu 2014 skupaj

3  890

3  890

838

838

4  728

4  728

Potrjeni/sprejeti v letu 2013 skupaj

Potrjeni/sprejeti v letu 2013 skupaj

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

V zgornje zneske za leto 2014 so vključeni finančni popravki in izterjave, izvedeni pri viru, v skupnem znesku 1  137 milijonov EUR – kmetijstvo 21 milijonov EUR, kohezija 834 milijonov EUR, notranje politike 207 milijonov EUR, zunanje politike 71 milijonov EUR in uprava 4 milijone EUR.

Popravki pri viru so za ESRR in Kohezijski sklad za leto 2014 prvič razkriti v obeh razpredelnicah, tj. 6.2.1 in 6.2.2, zato primerljivi zneski za leto 2013 takih popravkov ne zajemajo. Zneski, razkriti za ta sklada za leto 2014, so kumulativni, zato vključujejo zneske, ki se nanašajo na prejšnja leta.

6.2.1

6.2.2

6.2.2.   
  Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2014

Finančni popravki in izterjave, izvedeni v letu 2014

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Finančni popravki | Izterjave | 2014 skupaj | 2013 skupaj |
| Kmetijstvo: | | | | |
| EKJS | 796 | 150 | 946 | 636 |
| Razvoj podeželja | 86 | 167 | 252 | 359 |
| Kohezijska politika: | | | | |
| ESRR (12) | 1  083 | 1 | 1  084 | 622 |
| Kohezijski sklad | 236 | — | 236 | 277 |
| ESS | 289 | 1 | 290 | 882 |
| FIUR/ESR | 41 | 25 | 66 | 28 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 13 | 5 | 18 | 16 |
| Drugo | — | — | — | 16 |
| Področja notranje politike | 5 | 274 | 279 | 401 |
| Področja zunanje politike | ni relevantno | 108 | 108 | 93 |
| Uprava | ni relevantno | 5 | 5 | 6 |
| Zneski, izvedeni v letu 2014, skupaj | 2  549 | 736 | 3  285 | |
| Zneski, izvedeni v letu 2013, skupaj | 2  472 | 862 | | 3  334 |

(V milijonih EUR)

Finančni popravki

Izterjave

2014 skupaj

2013 skupaj

Kmetijstvo:

EKJS

796

150

946

636

Razvoj podeželja

86

167

252

359

Kohezijska politika:

ESRR (12)

12

1  083

1

1  084

622

Kohezijski sklad

236

—

236

277

ESS

289

1

290

882

FIUR/ESR

41

25

66

28

Usmerjevalni oddelek EKUJS

13

5

18

16

Drugo

—

—

—

16

Področja notranje politike

5

274

279

401

Področja zunanje politike

ni relevantno

ni relevantno

108

108

108

108

93

93

Uprava

ni relevantno

ni relevantno

5

5

5

5

6

6

Zneski, izvedeni v letu 2014, skupaj

Zneski, izvedeni v letu 2014, skupaj

2  549

2  549

736

736

3  285

3  285

Zneski, izvedeni v letu 2013, skupaj

Zneski, izvedeni v letu 2013, skupaj

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

V zgornje zneske za leto 2014 so vključeni finančni popravki in izterjave, izvedeni pri viru, v skupnem znesku 782 milijonov EUR – kmetijstvo 6 milijonov EUR, kohezija 494 milijonov EUR, notranje politike 207 milijonov EUR, zunanje politike 71 milijonov EUR in uprava 4 milijone EUR.

Kmetijstvo in razvoj podeželja:

Kmetijstvo in razvoj podeželja:

Finančni popravki se nanašajo na pomanjkljivosti, odkrite v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic, ki temeljijo na revizijah, ki jih je opravila Komisija v okviru večletnih postopkov potrditve skladnosti. Poleg tega popravki izhajajo tudi iz letnih sklepov o finančni potrditvi obračunov. Finančni popravki so spodbuda za države članice, da izboljšajo svoje upravljavske in kontrolne sisteme ter jih skupaj z izterjavami uporabijo za zaščito proračuna EU pred odhodki, ki niso v skladu z zakonodajo.

Potrjeni/sprejeti znesek vključuje sklep o potrditvi skladnosti 2015/103 (1  243 milijonov EUR za EKJS in 166 milijonov EUR za EKSRP), ki so ga pred koncem leta pripravile službe Komisije, vendar ga je Komisija formalno sprejela šele januarja 2015. Ti zneski so prav tako vključeni kot prehodno nezaračunani prihodki na dan 31. decembra 2014.

Za EKJS in EKSRP se lahko finančni popravki, višji od 0,01 % BDP, na zahtevo zadevne države članice izvedejo v treh letnih obrokih. Poleg tega je bil v nekaj primerih (države članice, ki prejemajo finančno pomoč v skladu z Okvirnim sporazumom o evropskem instrumentu za finančno stabilnost, podpisanim 7. junija 2010) datum izvedbe odložen za 18 mesecev. S temi načini vračanja se skuša zagotoviti, da se lahko dejansko povračilo zadevnih držav članic v proračun EU upravlja brez ogrožanja nacionalnih proračunov. Učinek na ugotovljeno razliko med potrjenimi/sprejetimi zneski in dejansko izvedbo, ki je posledica odlogov in obrokov, znaša 566 milijonov EUR (EKJS: 515 milijonov EUR in EKSRP: 51 milijonov EUR). Pojasnilo o preostalem znesku je navedeno v sklepu 2015/103, potrjenem decembra 2014, vendar sprejetem šele januarja 2015 – glej zgoraj.

Z izterjavami nepravilnosti, ki jih opravijo plačilne agencije, se zmanjšuje število prihodnjih zahtevkov za povračila, ki jih Komisija pošlje državam članicam. Komisija za EKJS evidentira celotni znesek, izplačan kmetom, kot porabo. Razliko med plačili kmetom in zneski, vrnjenimi plačilnim agencijam, evidentira kot namenske prejemke, ki so na voljo za financiranje kmetijske porabe. Za EKSRP Komisija kot porabo evidentira neto upravičeni znesek po odbitku popravkov in izterjav.

Kohezijska politika:

Kohezijska politika:

V okviru kohezijske politike se finančni popravki nanašajo na pomanjkljivosti, odkrite v upravljavskih in kontrolnih sistemih držav članic, ki temeljijo na revizijah, ki jih je opravila Komisija. Uporabljajo se predvsem, ko organi v državah članicah umaknejo prvotno prijavljene odhodke in jih nadomestijo z novimi. V takih primerih države članice sredstev EU ne izgubijo. Države članice lahko tudi prijavijo dodatne projekte in v praksi bi to pomenilo, da bi prejele nižjo stopnjo sofinanciranja na ravni prednostne osi/programa, saj bo treba izključene neupravičene odhodke morda financirati iz nacionalnega javnega proračuna.

Kadar ti ukrepi niso mogoči ali dovoljeni, se uporabijo finančni popravki, s katerimi zadevne države članice izgubijo sredstva EU. To se lahko zgodi po zaključku programov ali če države članice ne morejo prikazati dovolj upravičenih odhodkov ali projektov.

Finančni popravki, izvedeni leta 2014, so se nanašali na popravke, potrjene/sprejete leta 2014 (tj. 1  365 milijonov EUR) ali v prejšnjih obdobjih (297 milijonov EUR).

Finančni popravki v okviru kohezijske politike so bili v letu 2014 izvedeni na naslednji način:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | ESRR | Kohezijski sklad | ESS | FIUR/ESR | Usmerjevalni oddelek EKUJS | Skupaj |
| Sprostitev prevzetih obveznosti/odbitek ob zaključku obdobja 2000–2006 | 448 | 136 | 114 | 8 | 8 | 714 |
| Umik s strani države članice v obdobju 2007–2013 | 242 | 22 | 92 | 16 | — | 372 |
| Nalogi za izterjavo | 24 | 17 | 19 | 17 | 5 | 82 |
| Popravki pri viru | 370 | 60 | 64 | — | — | 494 |
| Zneski, izvedeni v letu 2014, skupaj | 1  083 | 236 | 289 | 41 | 13 | 1  662 |

(V milijonih EUR)

ESRR

Kohezijski sklad

ESS

FIUR/ESR

Usmerjevalni oddelek EKUJS

Skupaj

Sprostitev prevzetih obveznosti/odbitek ob zaključku obdobja 2000–2006

448

136

114

8

8

714

Umik s strani države članice v obdobju 2007–2013

242

22

92

16

—

372

Nalogi za izterjavo

24

17

19

17

5

82

Popravki pri viru

370

60

64

—

—

494

Zneski, izvedeni v letu 2014, skupaj

Zneski, izvedeni v letu 2014, skupaj

1  083

1  083

236

236

289

289

41

41

13

13

1  662

1  662

6.3.   PREVENTIVNI MEHANIZMI KOMISIJE

PREVENTIVNI MEHANIZMI KOMISIJE

Komisija uporablja številne preventivne mehanizme za zaščito proračuna EU. Pri neposrednem upravljanju preventivni ukrepi vključujejo preglede upravičenosti odhodkov, ki so jih prijavili upravičenci; te preglede izvajajo pristojne službe. Te predhodne kontrole so del upravljanja programov in so namenjene pridobivanju razumnega zagotovila o zakonitosti in pravilnosti odhodkov, ki se plačajo. Službe Komisije lahko tudi pripravijo navodila, zlasti o pogodbenih vprašanjih, da se zagotovi dobro in učinkovito upravljanje sredstev in s tem manjše tveganje nepravilnosti.

V okviru deljenega upravljanja (tj. odhodkov kmetijske in kohezijske politike) so države članice v celotnem ciklu odhodkov odgovorne predvsem za zagotavljanje, da so odhodki, ki so bili izplačani iz proračuna EU, zakoniti in pravilni. Preventivni mehanizmi obstajajo tudi na ravni Komisije v njeni vlogi nadzornega organa. Komisija lahko:

| — | za največ šest mesecev podaljša plačilni rok, če:






  (a) | obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov zadevne države članice, ali |
| --- | --- | --- |

—

za največ šest mesecev podaljša plačilni rok, če:

(a)

obstajajo dokazi, ki nakazujejo, da obstajajo pomembne pomanjkljivosti v delovanju upravljavskih in kontrolnih sistemov zadevne države članice, ali

| (b) | morajo službe Komisije izvesti dodatna preverjanja na podlagi informacij, da so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena. |
| --- | --- |

(b)

morajo službe Komisije izvesti dodatna preverjanja na podlagi informacij, da so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena.

Ko je primer zaključen (po poslanem dopisu o odpravi podaljšanja plačilnega roka), se lahko znesek, za katerega je bil plačilni rok podaljšan, obdela in izplača organom držav članic, pod pogojem, da je na voljo dovolj sredstev in da ni drugih vprašanj, ki vplivajo na program;

| — | odloži celotno vmesno plačilo državi članici ali njegov del, če:






  (a) | obstajajo dokazi o hujši pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu programa in država članica ni sprejela potrebnih korektivnih ukrepov ali |
| --- | --- | --- |

—

odloži celotno vmesno plačilo državi članici ali njegov del, če:

(a)

obstajajo dokazi o hujši pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu programa in država članica ni sprejela potrebnih korektivnih ukrepov ali

| (b) | so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena, ali |
| --- | --- |

(b)

so odhodki iz potrjenega izkaza odhodkov povezani s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena, ali

| (c) | je država članica huje kršila svoje upravljavske in kontrolne obveznosti. |
| --- | --- |

(c)

je država članica huje kršila svoje upravljavske in kontrolne obveznosti.

Če zadevna država članica ne sprejme potrebnih ukrepov, lahko Komisija naloži finančni popravek.

Podaljšanje plačilnih rokov

Podaljšanje plačilnih rokov

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Programsko obdobje 2007–2013 |
| Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2013 | Novi primeri v letu 2014 | Zaključeni primeri v letu 2014 | Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2014 |
| Sklad | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek | Število primerov | Znesek |
| EKSRP (13) | 2 | 1 | 15 | 79 | 17 | 80 | — | — |
| ESRR in Kohezijski sklad | 101 | 1  608 | 134 | 6  227 | 137 | 3  998 | 98 | 3  837 |
| ESS | 20 | 272 | 31 | 1  323 | 19 | 625 | 32 | 970 |
| ESR | 10 | 97 | 13 | 103 | 15 | 186 | 8 | 14 |
| Skupaj | 133 | 1  978 | 193 | 7  732 | 188 | 4  889 | 138 | 4  821 |

(V milijonih EUR)

Programsko obdobje 2007–2013

Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2013

Novi primeri v letu 2014

Zaključeni primeri v letu 2014

Tekoči primeri skupaj na dan 31. 12. 2014

Sklad

Sklad

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

Število primerov

Znesek

EKSRP (13)

13

2

1

15

79

17

80

—

—

ESRR in Kohezijski sklad

101

1  608

134

6  227

137

3  998

98

3  837

ESS

20

272

31

1  323

19

625

32

970

ESR

10

97

13

103

15

186

8

14

Skupaj

Skupaj

133

133

1  978

1  978

193

193

7  732

7  732

188

188

4  889

4  889

138

138

4  821

4  821

Odložitve in zmanjšanja:

Odložitve in zmanjšanja:

Kar zadeva ESRR in Kohezijski sklad, je konec leta 2013 veljalo pet sklepov o odložitvi plačil (odločitev o odpravi enega od njih je bila sprejeta leta 2013, vendar je bilo uradno obvestilo poslano leta 2014). Odločitvi o odpravi odložitev plačil za dva programa sta bili sprejeti med letom 2014. Drugi trije sklepi o odložitvi plačil so konec leta 2014 še vedno veljali. V letu 2014 so bili sprejeti štirje novi sklepi o odložitvi plačil. Dva sta ob koncu leta še vedno veljala.

ESRR

Kohezijski sklad

V zvezi z ESS je konec leta 2014 še veljal en sklep o odložitvi plačil, sprejet v letu 2011. Od enajstih sklepov o odložitvi plačil, sprejetih v letu 2013, jih je sedem še vedno veljalo ob koncu leta 2014. V letu 2014 je bilo sprejetih enajst novih sklepov o odložitvi plačil in vsi so konec leta 2014 še vedno veljali.

ESS

En sklep o odložitvi plačil je bil sprejet leta 2014 za ESR na podlagi ugotovljene pomanjkljivosti v upravljavskem in kontrolnem sistemu države članice v zvezi z ukrepom EU za zmanjšanje presežne ribolovne zmogljivosti.

ESR

Za EKSRP ni bil v letu 2014 sprejet noben sklep o odložitvi plačil. Za EKJS se je leta 2014 izvedlo eno zmanjšanje, za EKSRP pa so bili v istem obdobju sprejeti trije sklepi o zmanjšanju plačil. Kar zadeva EKSRP, je bilo ob koncu leta odprtih 5 primerov v zvezi z zmanjšanjem plačil.

EKSRP

EKJS

6.4.   IZTERJAVA NEPORABLJENIH ZNESKOV PREDHODNEGA FINANCIRANJA

IZTERJAVA NEPORABLJENIH ZNESKOV PREDHODNEGA FINANCIRANJA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Kmetijstvo: | | |
| EKJS | — | — |
| Razvoj podeželja | — | — |
| Kohezijska politika: | | |
| ESRR | — | 68 |
| Kohezijski sklad | — | 4 |
| ESS | 9 | 53 |
| FIUR/ESR | 10 | 7 |
| Usmerjevalni oddelek EKUJS | 6 | 3 |
| Področja notranje politike | 278 | 208 |
| Področja zunanje politike | 95 | 91 |
| Uprava | 2 | 1 |
| Izterjave skupaj | 400 | 435 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

Kmetijstvo:

EKJS

—

—

Razvoj podeželja

—

—

Kohezijska politika:

ESRR

—

68

Kohezijski sklad

—

4

ESS

9

53

FIUR/ESR

10

7

Usmerjevalni oddelek EKUJS

6

3

Področja notranje politike

278

208

Področja zunanje politike

95

91

Uprava

2

1

Izterjave skupaj

Izterjave skupaj

400

400

435

435

Izterjave neporabljenih zneskov predhodnega financiranja ne bi smeli zamenjevati z izterjanimi nepravilnimi odhodki. Če službe Komisije odkrijejo in izterjajo takšne odhodke v zvezi z izplačanimi zneski predhodnega financiranja, se ti odhodki vključijo v običajne postopke finančnih popravkov ali izterjav, kot so opisani zgoraj. Za več informacij o predhodnem financiranju glej tudi pojasnilo 2.5.

2.5

7.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

V nadaljevanju opisana razkritja glede obvladovanja finančnih tveganj EU se nanašajo na:

| — | posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru EFSM, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma ter ESPJ v likvidaciji, |
| --- | --- |

—

posojila, ki jih Evropska komisija daje in najema v okviru EFSM, plačilnobilančnih posojil, makrofinančne pomoči, dejavnosti Euratoma ter ESPJ v likvidaciji,

| — | zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob, |
| --- | --- |

—

zakladniško poslovanje Evropske komisije za izvrševanje proračuna EU, vključno s pobiranjem glob,

| — | Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in |
| --- | --- |

—

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe in

| — | finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna. |
| --- | --- |

—

finančne instrumente, ki se financirajo iz proračuna.

7.1.   VRSTE TVEGANJ

VRSTE TVEGANJ

Tržno tveganje je tveganje nihanja poštene vrednosti ali prihodnjih denarnih tokov finančnega instrumenta zaradi sprememb tržnih cen. Pomeni ne le tveganje za izgubo, ampak tudi možnost za dobiček. Obsega valutno tveganje, obrestno tveganje in tveganje spremembe drugih cen (EU nima pomembnih tveganj spremembe drugih cen).

Tržno tveganje

| (1) | Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge. |
| --- | --- |

(1)

Valutno tveganje je tveganje, da bodo na posle EU ali vrednost njenih naložb vplivale spremembe deviznih tečajev. To tveganje izhaja iz spremembe cene ene valute v razmerju do druge.

Valutno tveganje

| (2) | Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno. |
| --- | --- |

(2)

Obrestno tveganje je možnost zmanjšanja vrednosti vrednostnega papirja, zlasti obveznice, zaradi povečanja obrestnih mer. Višje obrestne mere na splošno povzročijo zmanjšanje cen obveznic s fiksno obrestno mero in obratno.

Obrestno tveganje

Kreditno tveganje je tveganje nastanka izgube zaradi neplačila posojila ali druge kreditne linije (glavnice ali obresti ali obojega) s strani dolžnika/posojilojemalca ali zaradi druge neizpolnitve pogodbenih obveznosti. Kot dogodek neizpolnjevanja obveznosti štejejo zamude pri plačilu, prerazporeditev plačil in stečaj.

Kreditno tveganje

Likvidnostno tveganje je tveganje, ki izhaja iz težavnosti prodaje sredstva, na primer tveganje, da trgovanje z danim vrednostnim papirjem ali sredstvom na trgu ne bo dovolj hitro, da bi se preprečila izguba ali neizpolnitev obveznosti.

Likvidnostno tveganje

7.2.   STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

STRATEGIJE OBVLADOVANJA TVEGANJ

Izvrševanje proračuna EU je vedno bolj odvisno od uporabe finančnih instrumentov. Osnovna ideja tega novega pristopa v nasprotju s tradicionalno metodo izvrševanja proračuna, tj. dodeljevanjem nepovratnih sredstev in subvencij, je, da za vsak euro, porabljen iz proračuna prek finančnih instrumentov, končni upravičenec prejme več kot 1 EUR finančne podpore zaradi učinka vzvoda. Ta pametna uporaba proračuna EU dosega kar največji učinek razpoložljivih sredstev. Za več informacij o zadevnih zneskih glej pojasnilo 2.4.

2.4

Večini finančnih instrumentov je skupno dejstvo, da je izvrševanje preneseno bodisi na skupino EIB (vključno z EIS) na podlagi sporazuma med Evropsko komisijo in EIB bodisi na drugega finančnega posrednika. Sporazumi, podpisani s temi posredniki, vključujejo stroge pogoje in obveznosti posrednikov, da se zagotovi, da se denarna sredstva EU pravilno upravljajo in se o njih ustrezno poroča. Ob prevzemu obveznosti za finančni prispevek za enega od instrumentov se sredstva prenesejo na bančni račun finančnega posrednika (tj. fiduciarni račun), ki je bil ustvarjen posebej za ta namen. Finančni posrednik lahko, glede na to, za kakšen instrument gre, sredstva na tem fiduciarnem računu uporabi za dajanje posojil, izdajanje dolžniških instrumentov itd. Prihodki od finančnih instrumentov se morajo praviloma vrniti v proračun EU.

Tveganje v zvezi s temi finančnimi instrumenti je običajno omejeno na zgornjo mejo, kakor je navedeno v sporazumih v zvezi s temi instrumenti, tj. na proračunski znesek, določen za zadevni instrument. Ker Komisija pogosto prevzema tranšo „prve izgube portfelja“ in ker naj bi se z instrumenti financirali bolj tvegani upravičenci (ki imajo težave s pridobivanjem financiranja od komercialnih posojilodajalcev), je zato verjetno, da bo proračun EU utrpel vsaj nekaj izgub.

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

EU izvaja posle dajanja in najemanja posojil ter s tem povezano upravljanje zakladnice v skladu z ustreznimi sklepi Sveta, če je to primerno, in notranjimi smernicami. Pisna navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot so najemanje in dajanje posojil ter upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Praviloma se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje obrestnih ali valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji), saj se dana posojila na splošno financirajo z vzajemnimi posli najemanja posojil („back-to-back operations“) in torej ni odprtih obrestnih ali valutnih pozicij. Vzajemnost se redno preverja.

Zakladnica

Zakladnica

Pravila in načela vodenja zakladniškega poslovanja Komisije so določena v Uredbi Sveta št. 1150/2000 (kakor je bila spremenjena z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2028/2004 in (ES, Euratom) št. 105/2009) ter v finančni uredbi in njenih pravilih uporabe.

Na podlagi zgornjih uredb se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice na račune, ki so bili v ta namen odprti v imenu Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga imenuje posamezna država članica. Komisija lahko črpa sredstva z zgornjih računov samo za kritje svojih denarnih potreb,

| — | lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih, |
| --- | --- |

—

lastna sredstva plačajo države članice v svojih nacionalnih valutah, medtem ko so plačila Komisije večinoma izražena v eurih,

| — | stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih, |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, odprtih v imenu Komisije, ne sme biti negativno. Ta omejitev ne velja za račune lastnih sredstev Komisije v primeru neplačil v zvezi s posojili, najetimi ali zajamčenimi v skladu z uredbami ali sklepi Sveta EU in pod določenimi pogoji, če so potrebe po denarnih sredstvih večje od sredstev na računih,

| — | sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure. |
| --- | --- |

—

sredstva na bančnih računih, ki so v drugih valutah kot v eurih, se bodisi uporabljajo za plačila v istih valutah ali so periodično pretvorjena v eure.

Poleg računov lastnih sredstev ima Komisija tudi druge bančne račune, odprte pri centralnih in poslovnih bankah z namenom izvrševanja plačil in prejemanja prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja Komisije je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja (na primer: izvrševanje plačil in upravljanje denarnih sredstev, napovedovanje denarnih tokov, neprekinjeno poslovanje ipd.), njihovo upoštevanje pa se redno preverja. Poleg tega si Generalni direktorat za proračun in Generalni direktorat za gospodarske in finančne zadeve izmenjujeta informacije o obvladovanju tveganj in najboljših izpostavljenostih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Zneski, prejeti pred letom 2010, ostanejo na bančnih računih pri bankah, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob. Te banke so izbrane v skladu z razpisnimi postopki, določenimi v finančni uredbi. Nalaganje sredstev pri določenih bankah se določi na podlagi notranje strategije obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Od leta 2010 se zneski naloženih in začasno plačanih glob vlagajo v posebej za ta namen ustanovljen sklad BUFI. Glavna cilja tega sklada sta zmanjšanje tveganj, povezanih s finančnimi trgi, in enaka obravnava vseh oglobljenih subjektov s ponudbo zajamčenega donosa, izračunanega na enaki osnovi. Sredstva iz naslova začasno plačanih glob upravlja Komisija v skladu z notranjimi smernicami za upravljanje sredstev. Navodila za postopke, ki veljajo za posebna področja, kot je upravljanje zakladnice, so razvile ustrezne poslovne enote, ki jih tudi uporabljajo. Finančna in poslovna tveganja se opredelijo in ocenijo, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

Cilj dejavnosti upravljanja sredstev so take naložbe glob, začasno plačanih Komisiji, da:

| a) | se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa |
| --- | --- |

a)

se zagotovi, da so sredstva po potrebi zlahka na razpolago, hkrati pa

| b) | se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju vsaj enak referenčnemu donosu sklada BUFI, zmanjšanemu za nastale stroške. |
| --- | --- |

b)

se v normalnih razmerah dosega donos, ki je v povprečju vsaj enak referenčnemu donosu sklada BUFI, zmanjšanemu za nastale stroške.

Naložbe so v bistvu omejene na naslednji kategoriji: vezane vloge pri centralnih bankah iz euroobmočja, agencijah za upravljanje državnega dolga iz euroobmočja, bankah, ki so v celoti v državni lasti ali zanje država v celoti jamči, ali nadnacionalnih institucijah ter obveznice, zakladne menice in potrdila o vlogah, ki so jih izdale bodisi državne bodisi nadnacionalne institucije.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil EU na področju konkurence (glej pojasnilo 2.6.1.2). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Jamstva se upravljajo v skladu z notranjo strategijo obvladovanja tveganj. Opredelijo in ocenijo se finančna in poslovna tveganja, upoštevanje notranjih smernic in postopkov pa se redno preverja.

2.6.1.2

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Pravila in načela za upravljanje sredstev Jamstvenega sklada so določena v Sporazumu med Komisijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) z dne 25. novembra 1994 ter v poznejših spremembah z dne 17. in 23. septembra 1996, 8. maja 2002, 25. februarja 2008 ter 9. novembra 2010. Jamstveni sklad posluje zgolj v eurih. Da bi se izognil vsakršnemu valutnemu tveganju, opravlja naložbe izključno v tej valuti. Upravljanje sredstev temelji na tradicionalnih pravilih previdnosti, ki veljajo za finančne dejavnosti. Posebno pozornost je treba namenjati zmanjšanju tveganj in zagotavljanju, da se upravljana sredstva lahko odtujijo ali prenesejo brez večjega odloga, pri čemer se upoštevajo krite obveznosti.

7.2.1.   
  Uskladitev knjigovodske in poštene vrednosti finančnih instrumentov

Uskladitev knjigovodske in poštene vrednosti finančnih instrumentov

Uskladitev knjigovodske in poštene vrednosti finančnih sredstev po razredih

Uskladitev knjigovodske in poštene vrednosti finančnih sredstev po razredih

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| Finančna sredstva po pošteni vrednosti | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 9  406 | 9  406 | 7  870 | 7  870 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 17  545 | 17  545 | 9  510 | 9  510 |
| Skupaj | 26  951 | 26  951 | 17  380 | 17  380 |
| Finančna sredstva po odplačni vrednosti | | | | |
| Posojila | 58  843 | 58  843 | 57  545 | 57  545 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 15  578 | 15  578 | 13  680 | 13  680 |
| Skupaj | 74  421 | 74  421 | 71  225 | 71  225 |
| Skupaj | 1 01  372 | 1 01  372 | 88  605 | 88  605 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Finančna sredstva po pošteni vrednosti

Finančna sredstva po pošteni vrednosti

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

9  406

9  406

7  870

7  870

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

17  545

17  545

9  510

9  510

Skupaj

26  951

26  951

26  951

26  951

17  380

17  380

17  380

17  380

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Finančna sredstva po odplačni vrednosti

Posojila

58  843

58  843

57  545

57  545

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

15  578

15  578

13  680

13  680

Skupaj

74  421

74  421

74  421

74  421

71  225

71  225

71  225

71  225

Skupaj

Skupaj

1 01  372

1 01  372

1 01  372

1 01  372

88  605

88  605

88  605

88  605

Uskladitev knjigovodske in poštene vrednosti finančnih obveznosti po razredih

Uskladitev knjigovodske in poštene vrednosti finančnih obveznosti po razredih

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| Finančne obveznosti po pošteni vrednosti | — | — | — | — |
| Finančne obveznosti po odplačni vrednosti | | | | |
| Najeta posojila | 58  470 | 58  470 | 57  218 | 57  218 |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 1  755 | 1  755 | 1  838 | 1  838 |
| Obveznosti iz poslovanja | 43  180 | 43  180 | 36  213 | 36  213 |
| Drugo | 454 | 454 | 477 | 477 |
| Skupaj | 1 03  859 | 1 03  859 | 95  746 | 95  746 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti

Finančne obveznosti po pošteni vrednosti

—

—

—

—

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Finančne obveznosti po odplačni vrednosti

Najeta posojila

58  470

58  470

57  218

57  218

Obveznosti iz finančnih najemov

1  755

1  755

1  838

1  838

Obveznosti iz poslovanja

43  180

43  180

36  213

36  213

Drugo

454

454

477

477

Skupaj

Skupaj

1 03  859

1 03  859

1 03  859

1 03  859

95  746

95  746

95  746

95  746

7.3.   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost EU do valutnega tveganja ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

Izpostavljenost EU do valutnega tveganja ob koncu leta v zvezi s finančnimi instrumenti – neto pozicija

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| USD | GBP | DKK | SEK | (EUR) | Drugo | Skupaj | USD | GBP | DKK | SEK | (EUR) | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | | | | | | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 68 | 77 | 7 | 9 | 9  203 | 42 | 9  406 | 39 | 66 | 13 | 19 | 7  732 | — | 7  870 |
| Posojila (14) | 2 | 0 | — | — | 303 | 28 | 334 | 1 | — | — | — | 277 | 8 | 286 |
| Terjatve in izterljivi zneski | 2 | 4  102 | 50 | 88 | 11  197 | 140 | 15  578 | 1 | 1  050 | 42 | 79 | 12  284 | 224 | 13  680 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 44 | 1  157 | 471 | 928 | 14  180 | 764 | 17  545 | 39 | 140 | 446 | 257 | 8  225 | 403 | 9  510 |
| Skupaj | 116 | 5  336 | 528 | 1  024 | 34  883 | 974 | 42  862 | 80 | 1  256 | 501 | 355 | 28  518 | 635 | 31  345 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | | | | | | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Skupaj | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Skupaj | 116 | 5  326 | 528 | 1  024 | (8  284) | 972 | (318) | 80 | 1  251 | 501 | 355 | (7  638) | 583 | (4  868) |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

USD

GBP

DKK

SEK

(EUR)

Drugo

Skupaj

USD

GBP

DKK

SEK

(EUR)

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

68

77

7

9

9  203

42

9  406

39

66

13

19

7  732

—

7  870

Posojila (14)

14

2

0

—

—

303

28

334

1

—

—

—

277

8

286

Terjatve in izterljivi zneski

2

4  102

50

88

11  197

140

15  578

1

1  050

42

79

12  284

224

13  680

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

44

1  157

471

928

14  180

764

17  545

39

140

446

257

8  225

403

9  510

Skupaj

116

116

5  336

5  336

528

528

1  024

1  024

34  883

34  883

974

974

42  862

42  862

80

80

1  256

1  256

501

501

355

355

28  518

28  518

635

635

31  345

31  345

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Obveznosti iz poslovanja

0

(10)

0

0

(43  168)

(2)

(43  180)

—

(5)

—

—

(36  156)

(52)

(36  213)

Skupaj

0

0

(10)

(10)

0

0

0

0

(43  168)

(43  168)

(2)

(2)

(43  180)

(43  180)

—

(5)

(5)

—

—

(36  156)

(36  156)

(52)

(52)

(36  213)

(36  213)

Skupaj

Skupaj

116

116

5  326

5  326

528

528

1  024

1  024

(8  284)

(8  284)

972

972

(318)

(318)

80

80

1  251

1  251

501

501

355

355

(7  638)

(7  638)

583

583

(4  868)

(4  868)

Če bi se euro v primerjavi z drugimi valutami okrepil za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK | Drugo |
| 31. 12. 2014 | (4) | (483) | (47) | (92) | 0 |
| 31. 12. 2013 | (3) | (107) | (44) | (30) | — |

(V milijonih EUR)

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

Drugo

31. 12. 2014

(4)

(483)

(47)

(92)

0

31. 12. 2013

(3)

(107)

(44)

(30)

—

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK | Drugo |
| 31. 12. 2014 | (6) | (7) | (1) | (1) | — |
| 31. 12. 2013 | (4) | (6) | (1) | (2) | — |

(V milijonih EUR)

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

Drugo

31. 12. 2014

(6)

(7)

(1)

(1)

—

31. 12. 2013

(4)

(6)

(1)

(2)

—

Če bi vrednost eura v primerjavi s temi valutami padla za 10 %, bi to imelo naslednji učinek:

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Poslovni izid |
| USD | GBP | DKK | SEK | Drugo |
| 31. 12. 2014 | 5 | 591 | 58 | 113 | — |
| 31. 12. 2013 | 4 | 131 | 53 | 38 | — |

(V milijonih EUR)

Poslovni izid

USD

GBP

DKK

SEK

Drugo

31. 12. 2014

5

591

58

113

—

31. 12. 2013

4

131

53

38

—

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Čista sredstva |
| USD | GBP | DKK | SEK | Drugo |
| 31. 12. 2014 | 8 | 9 | 1 | 1 | — |
| 31. 12. 2013 | 4 | 7 | 1 | 2 | — |

(V milijonih EUR)

Čista sredstva

USD

GBP

DKK

SEK

Drugo

31. 12. 2014

8

9

1

1

—

31. 12. 2013

4

7

1

2

—

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Večina finančnih sredstev in obveznosti je izražena v eurih, zato EU v teh primerih ni izpostavljena valutnemu tveganju. Vendar pa EU v okviru finančnega instrumenta Euratom daje posojila v USD, ki se financirajo z najetimi posojili v ustreznem znesku USD („vzajemni“ posel). EU na datum bilance stanja ni bila izpostavljena valutnemu tveganju v zvezi z instrumentom Euratom.

Zakladnica

Zakladnica

Lastna sredstva, ki jih plačajo države članice v drugih valutah kot v eurih, se hranijo na računih lastnih sredstev v skladu z uredbo o virih lastnih sredstev. V eure se pretvorijo, ko se pojavi potreba po kritju izvrševanja plačil. Postopki, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, so določeni v prej navedeni uredbi. V omejenem številu primerov se ta sredstva neposredno uporabijo za izvedbo plačil v isti valuti.

Komisija ima pri poslovnih bankah odprtih več računov v drugih valutah EU kot v eurih ter v USD in CHF za namene izvrševanja plačil, izraženih v teh valutah. Ti računi se polnijo glede na število plačil, ki jih je treba izvesti, zato stanje na teh računih ne pomeni izpostavljenosti valutnemu tveganju.

Ko se razni prejemki (z izjemo lastnih sredstev) prejmejo v drugih valutah kot v eurih, se bodisi prenesejo na račune Komisije, ki se vodijo v isti valuti, če so potrebni za kritje izvrševanja plačil, bodisi pretvorijo v eure in prenesejo na račune, ki se vodijo v eurih. Računi izločenih sredstev, ki se vodijo v drugih valutah kot v eurih, se polnijo glede na ocenjene kratkoročne lokalne plačilne potrebe v isti valuti. Stanje na teh računih se vzdržuje v okviru njihovih ustreznih zgornjih meja.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti in portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Ker so vse globe naložene in plačane v eurih, ni nobenega valutnega tveganja.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Finančna sredstva Jamstvenega sklada so izražena v eurih, zato v zvezi z njim ni nobenega valutnega tveganja. Posojila, ki jih prevzame EU zaradi unovčitve jamstev iz Jamstvenega sklada zaradi neplačil s strani upravičenca do posojila, so vezana na svojo prvotno valuto in zato izpostavljajo EU valutnemu tveganju. Zaradi negotovosti v zvezi s časom odplačila dolga se ne izvajajo nobene dejavnosti za izravnavanje valutnih nihanj (t. i. varovanje pred tveganji).

7.4.   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

Naslednja razpredelnica prikazuje občutljivost obrestne mere za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev ob predpostavki mogoče spremembe obrestnih mer +/–1 %.

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Povečanje (+)/zmanjšanje (–) v bazičnih točkah | Učinek na poslovni izid in čista sredstva |
| 31. 12. 2014: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | + 100 | (138) |
| | - 100 | 149 |
| 31. 12. 2013: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | + 100 | (94) |
| | - 100 | 95 |

(V milijonih EUR)

Povečanje (+)/zmanjšanje (–) v bazičnih točkah

Učinek na poslovni izid in čista sredstva

31. 12. 2014: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

- 100

(138)

- 100

149

31. 12. 2013: Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

- 100

(94)

- 100

95

Analiza občutljivosti upošteva le vpliv na tveganje v zvezi s ceno (poštena vrednost) za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev. Vpliv na presežek ali primanjkljaj za instrumente s spremenljivo obrestno mero ni bil upoštevan.

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

Najeta in dana posojila s spremenljivo obrestno mero

EU ima zaradi narave svojega najemanja in dajanja posojil veliko sredstev in obveznosti, ki se obrestujejo. Zaradi posojil s spremenljivo obrestno mero, ki so bila najeta v okviru makrofinančne pomoči in instrumenta Euratom, je izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se obrestna tveganja, ki izhajajo iz najetih posojil, izravnajo z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Na datum bilance stanja ima EU 484 milijonov EUR danih posojil (v nominalni vrednosti) s spremenljivo obrestno mero (leta 2013: 583 milijonov EUR), pri čemer se posojila ponovno ocenijo vsakih šest mesecev.

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

Najeta in dana posojila s fiksno obrestno mero

EU ima leta 2014 v okviru makrofinančne pomoči in Euratoma tudi dana posojila s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 1  692 milijonov EUR (leta 2013: 367 milijonov EUR) ter s končno zapadlostjo do enega leta (10 milijonov EUR), od enega do petih let (146 milijonov EUR) in več kot pet let (1  536 milijonov EUR). Kar je še pomembneje, EU ima leta 2014 v okviru plačilnobilančnega finančnega instrumenta 9 danih posojil s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 8,4 milijarde EUR (leta 2013: 11,4 milijarde EUR) ter s končno zapadlostjo do enega leta (2,7 milijarde EUR), od enega do petih let (5,5 milijarde EUR) in več kot pet let (0,2 milijarde EUR). EU ima leta 2014 v okviru finančnega instrumenta EFSM 21 posojil s fiksno obrestno mero v skupni vrednosti 46,8 milijarde EUR (leta 2013: 43,8 milijarde EUR) ter s končno zapadlostjo do enega leta (5 milijonov EUR), od enega do petih let (9,2 milijarde EUR) in več kot pet let (32,5 milijarde EUR).

Zakladnica

Zakladnica

Zakladnica Komisije ne najema posojil, zato ni izpostavljena obrestnemu tveganju. Vendar se izračunajo obresti od sredstev, ki jih ima na različnih bančnih računih. Komisija je zato uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunajo na njenih bančnih računih, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Računi, odprti pri zakladnicah držav članic za prejemke lastnih sredstev, se ne obrestujejo in so brez stroškov. Računi pri nacionalnih centralnih bankah se lahko plačajo po uradnih tarifah, ki jih uporabljajo posamezne institucije.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na obrestno mero EONIA (uteženo povprečje obrestnih mer v eurih za medbančna posojila čez noč) in sledi nihanjem te obrestne mere. Za nekatere druge račune je izračun obresti vezan na mejno obrestno mero ECB za njene operacije glavnega refinanciranja. Obrestne mere, ki se uporabljajo, so praviloma pogodbeno določene na najnižjo vrednost, ki je nič. Zato ni nobenega tveganja, da bi se sredstva Komisije obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

Globe

Globe

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Začasno plačane globe (depoziti, portfelj sklada BUFI) in bančna jamstva

Depoziti in bančna jamstva niso izpostavljeni obrestnemu tveganju. Natečene obresti depozitov odražajo tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja. V portfelju sklada BUFI ni obveznic s spremenljivo obrestno mero. Parameter občutljivosti obrestne mere, trajanje portfelja, zelo tesno sledi trajanju indeksa BUFI. Zato se vsi negativni učinki na vrednotenje sredstev ustrezno odrazijo tudi na strani obveznosti BUFI. Tako ostaja samo zelo majhna izpostavljenost obrestnemu tveganju v primeru, da bi takšni negativni učinki v obdobju zapadlosti globe povzročili, da bi bil splošni indeks negativen.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V okviru Jamstvenega sklada izdani dolžniški vrednosti papirji s spremenljivo obrestno mero so izpostavljeni nestanovitnosti obrestne mere, medtem ko so dolžniški vrednostni papirji s fiksno obrestno mero izpostavljeni tveganju glede njihove poštene vrednosti. Na datum bilance stanja so predstavljale obveznice s fiksno obrestno mero približno 65 % naložbenega portfelja (leta 2013: 58 %).

7.5.   KREDITNO TVEGANJE

KREDITNO TVEGANJE

Zneski, ki predstavljajo izpostavljenost EU kreditnemu tveganju ob koncu obdobja poročanja, so knjigovodske vrednosti finančnih instrumentov, razkrite v pojasnilu 2.

2

Finančna sredstva, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

Finančna sredstva, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Posojila | 58  843 | 58  843 | — | — | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 15  578 | 7  968 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2014 | 74  421 | 66  811 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Posojila | 57  544 | 57  542 | 1 | 1 | — |
| Terjatve in izterljivi zneski | 13  680 | 10  029 | 1  091 | 2  117 | 443 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 71  224 | 67  571 | 1  092 | 2  118 | 443 |

(V milijonih EUR)

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Posojila

58  843

58  843

—

—

—

Terjatve in izterljivi zneski

15  578

7  968

5  624

1  847

138

Skupaj na dan 31. 12. 2014

Skupaj na dan 31. 12. 2014

74  421

74  421

66  811

66  811

5  624

5  624

1  847

1  847

138

138

Posojila

57  544

57  542

1

1

—

Terjatve in izterljivi zneski

13  680

10  029

1  091

2  117

443

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2013

71  224

71  224

67  571

67  571

1  092

1  092

2  118

2  118

443

443

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

Kreditna kakovost finančnih sredstev, ki niso niti prekoračila zapadlosti v plačilo niti niso oslabljena

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2014 | 31. 12. 2013 |
| Razpoložljiva za prodajo | Posojila in terjatve | Denarna sredstva | Skupaj | Razpoložljiva za prodajo | Posojila in terjatve | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 7  511 | 2  951 | 13  947 | 24  409 | 6  226 | 4  779 | 7  121 | 18  126 |
| Zgornji srednji razred | 359 | 25  045 | 2  932 | 28  335 | 138 | 209 | 1  760 | 2  107 |
| Nižji srednji razred | 347 | 6  001 | 301 | 6  649 | 322 | 31  889 | 284 | 32  495 |
| Špekulativni razred | 42 | 28  191 | 317 | 28  550 | 57 | 26  786 | 256 | 27  099 |
| Skupaj | 8  259 | 62  188 | 17  497 | 87  944 | 6  743 | 63  663 | 9  421 | 79  827 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | | | |
| Skupina 1 | — | 4  488 | 48 | 4  537 | — | 3  771 | 89 | 3  860 |
| Skupina 2 | — | 136 | — | 136 | — | 137 | — | 137 |
| Skupaj | — | 4  624 | 48 | 4  673 | — | 3  908 | 89 | 3  997 |
| Skupaj | 8  259 | 66  812 | 17  545 | 92  616 | 6  743 | 67  571 | 9  510 | 83  824 |

(V milijonih EUR)

31. 12. 2014

31. 12. 2013

Razpoložljiva za prodajo

Posojila in terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Razpoložljiva za prodajo

Posojila in terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

7  511

2  951

13  947

24  409

6  226

4  779

7  121

18  126

Zgornji srednji razred

359

25  045

2  932

28  335

138

209

1  760

2  107

Nižji srednji razred

347

6  001

301

6  649

322

31  889

284

32  495

Špekulativni razred

42

28  191

317

28  550

57

26  786

256

27  099

Skupaj

8  259

8  259

62  188

62  188

17  497

17  497

87  944

87  944

6  743

6  743

63  663

63  663

9  421

9  421

79  827

79  827

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1

—

4  488

48

4  537

—

3  771

89

3  860

Skupina 2

—

136

—

136

—

137

—

137

Skupaj

—

4  624

4  624

48

48

4  673

4  673

—

3  908

3  908

89

89

3  997

3  997

Skupaj

Skupaj

8  259

8  259

66  812

66  812

17  545

17  545

92  616

92  616

6  743

6  743

67  571

67  571

9  510

9  510

83  824

83  824

V zgornjo razpredelnico niso vključena za prodajo razpoložljiva finančna sredstva v obliki lastniških instrumentov brez zunanje bonitetne ocene. Zgoraj navedene štiri kategorije tveganja načeloma temeljijo na bonitetnih kategorijah zunanjih bonitetnih agencij in ustrezajo naslednjim ocenam:

| — | Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA -; Fitch F1+, F1, AAA do AA-. |
| --- | --- |

—

Prvi razred in visoka kakovost: Moody P-1, Aaa do Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA do AA -; Fitch F1+, F1, AAA do AA-.

| — | Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A-; Fitch F2, A+ do A-. |
| --- | --- |

—

Zgornji srednji razred: Moody P-2, A1 do A3; S&P A-2, A+ do A-; Fitch F2, A+ do A-.

| — | Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB-; Fitch F-3, BBBB+ do BBB-. |
| --- | --- |

—

Nižji srednji razred: Moody P-3, Baa1 do Baa3, S&P A-3, BBB+ do BBB-; Fitch F-3, BBBB+ do BBB-.

| — | Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D. |
| --- | --- |

—

Špekulativni razred: Moody not prime, Ba1 do C; S&P B, C, BB+ do D; Fitch B, C, BB+ do D.

Opozoriti je treba, da EU te bonitetne kategorije zunanjih agencij uporablja kot referenčno točko, zlasti za finančne instrumente in poslovne banke, vendar lahko po opravljeni lastni analizi posameznih primerov ohrani zneske v eni od zgornjih kategorij tveganja, čeprav ena ali več od zgoraj omenjenih bonitetnih agencij zniža bonitetno oceno zadevne nasprotne stranke. Kar zadeva nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen, se skupina 1 nanaša na dolžnike brez zamud pri plačilu v preteklosti, skupina 2 pa na dolžnike z zamudami v preteklosti.

Zgoraj prikazani zneski v okviru posojil in terjatev, uvrščeni v špekulativni razred, se nanašajo predvsem na posojila finančne pomoči, ki jih je Komisija izplačala državam članicam v finančnih težavah, ter izterljive zneske, ki jih je treba izterjati od nekaterih držav članic na podlagi uredb o lastnih sredstvih ali druge pravne podlage. Znesek, ki je naveden v okviru denarnih sredstev, se nanaša na bančne račune lastnih sredstev, odprte pri zakladnici ali centralnih bankah držav članic za zbiranje prispevkov lastnih sredstev, kakor je določeno v uredbi. Komisija lahko črpa iz teh računov izključno za kritje denarnih potreb, ki izhajajo iz izvrševanja proračuna.

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Izpostavljenost kreditnemu tveganju se najprej obvladuje s pridobitvijo državnih jamstev v primeru Euratoma, nato prek Jamstvenega sklada (makrofinančna pomoč in Euratom), potem z možnostjo črpanja potrebnih sredstev z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah ter nazadnje prek proračuna EU. V skladu z zakonodajo o virih lastnih sredstev je zgornja meja lastnih sredstev za plačila določena na 1,23 % BND držav članic in leta 2014 je bilo za kritje odobritev plačil dejansko porabljenih 1,06 %. To pomeni, da je bilo na dan 31. decembra 2014 na razpolago 0,17 % za kritje teh jamstev. Jamstveni sklad za zunanje ukrepe je bil ustanovljen leta 1994, da bi pokrival tveganja neplačevanja, povezana z najetimi posojili, s katerimi se financirajo posojila državam zunaj EU. V vsakem primeru se izpostavljenost kreditnemu tveganju ublaži z možnostjo črpanja z računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah in prekoračitve stanja na teh računih, če dolžnik ne bi zmogel v celoti vrniti dolgovanih zneskov. V ta namen lahko EU zahteva sredstva od vseh držav članic, da izpolni pravno obveznost EU do svojih posojilodajalcev.

Kar zadeva zakladniško poslovanje, je treba uporabljati smernice o izbiri nasprotnih strank. Tako lahko poslovna enota posluje le z upravičenimi bankami, ki imajo zadostne omejitve glede nasprotnih strank.

Zakladnica

Zakladnica

Večina zakladniških sredstev Komisije se v skladu z Uredbo Sveta št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev hrani na računih, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov (lastna sredstva). Vsi ti računi so odprti pri zakladnicah držav članic ali nacionalnih centralnih bankah. Te institucije pomenijo najnižje kreditno tveganje (ali tveganje nasprotne stranke) za Komisijo, saj ima izpostavljenost do svojih držav članic. Pri tistem delu zakladniških sredstev Komisije, ki se hranijo pri poslovnih bankah za kritje izvedbe plačil, se zadevni računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledica tega je, da je stanje depozitov čez noč na teh računih stalno nizko (na splošno med 1 milijonom EUR in 20 milijoni EUR, porazdeljenimi med več kot 20 računov), tako da je izpostavljenost Komisije tveganju omejena. Te zneske je treba obravnavati ob upoštevanju skupnega dnevnega stanja zakladnice, ki je leta 2014 nihalo med 100 milijoni EUR in 34 milijardami EUR, in skupnega zneska plačil, izvršenih leta 2014, ki je znašal 142 milijard EUR.

Poleg tega se za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice, da bi se dodatno zmanjšalo tveganje nasprotne stranke, ki mu je izpostavljena Komisija:

| — | vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja; |
| --- | --- |

—

vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody's P-1 ali njej enakovredna. V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja stopnja;

| — | Kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo dnevno. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja in dnevni pregledi ocen poslovnih bank, ki so se izvajali v letu 2014, |
| --- | --- |

—

Kreditne bonitetne ocene poslovnih bank, pri katerih ima Komisija račune, se pregledujejo dnevno. Zaradi finančne krize so bili sprejeti ukrepi okrepljenega spremljanja in dnevni pregledi ocen poslovnih bank, ki so se izvajali v letu 2014,

| — | v delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi; |
| --- | --- |

—

v delegacijah zunaj EU so računi izločenih sredstev odprti pri lokalnih bankah, ki so izbrane s poenostavljenim razpisnim postopkom. Zahteve v zvezi z oceno so odvisne od lokalnih okoliščin in se lahko precej razlikujejo med državami. Za omejitev izpostavljenosti tveganju se višina preostalih sredstev na teh računih ohranja na najnižji možni ravni (z upoštevanjem potreb poslovanja), računi se redno polnijo in uporabljene zgornje meje se pregledujejo na letni osnovi;

Globe

Globe

Začasno plačane globe: vloge

Začasno plačane globe: vloge

Banke, pri katerih so naložena sredstva začasno plačanih glob do leta 2010, so izbrane z razpisnim postopkom v skladu s strategijo obvladovanja tveganj, v kateri so opredeljene bonitetne zahteve in znesek sredstev, ki jih je mogoče naložiti sorazmerno z lastniškim kapitalom nasprotne stranke.

Za poslovne banke, ki so bile izbrane posebej za depozite začasno plačanih glob, se praviloma zahtevata minimalna dolgoročna kreditna bonitetna ocena A (Standard & Poor's ali enakovredna ocena) in minimalna kratkoročna bonitetna ocena A-1 (S&P ali enakovredna ocena). Pri poslabšanju ocene bank v tej skupini se uporabijo posebni ukrepi. Poleg tega je znesek, položen pri vsaki banki, omejen na določen odstotek njenih lastnih sredstev, ki je različen glede na bonitetno oceno vsake institucije. Pri izračunu teh omejitev se upošteva tudi znesek še neuveljavljenih jamstev, ki jih je Komisiji izdala ista institucija. Skladnost še neuveljavljenih depozitov z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Začasno plačane globe: portfelj sklada BUFI

Zaradi naložb začasno plačanih glob je Komisija izpostavljena kreditnemu tveganju, kar je tveganje, da nasprotna stranka ne bo mogla v celoti plačati zneskov, ko ti zapadejo v plačilo. Najvišja koncentracija izpostavljenosti je do Francije in Nemčije, ki predstavljata 43 % oziroma 27 % skupne nominalne vrednosti portfelja.

Bančna jamstva

Bančna jamstva

Komisija ima tudi znatne zneske jamstev, ki so jih izdale finančne institucije, v zvezi z globami, ki jih je naložila družbam za kršitve pravil EU na področju konkurence (glej pojasnilo 2.6.1.2). Ta jamstva zagotovijo oglobljena podjetja namesto začasnega plačila globe. Strategija obvladovanja tveganj, ki se uporablja za sprejemanje takih jamstev, je bila v letu 2012 pregledana, glede na trenutno finančno okolje v EU pa je bila opredeljena nova kombinacija zahtev v zvezi s kreditno bonitetno oceno in omejenih deležev na nasprotno stranko (sorazmernih z lastnimi sredstvi vsake nasprotne stranke). To Komisiji še naprej zagotavlja visoko kreditno kakovost. Skladnost še neuveljavljenih jamstev z veljavnimi sektorskimi zahtevami se redno pregleduje.

2.6.1.2

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

V skladu s Sporazumom med EU in EIB o upravljanju Jamstvenega sklada morajo imeti vse medbančne naložbe minimalno bonitetno oceno Moody's P-1 ali njej enakovredno. Na dan 31. decembra 2014 so bile pri takih nasprotnih strankah položene vezane vloge v višini 147 milijonov EUR (leta 2013: 151 milijonov EUR).

7.6.   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Najeta posojila | 8  727 | 15  386 | 34  357 | 58  470 |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Obveznosti iz poslovanja | 43  180 | — | — | 43  180 |
| Drugo | 20 | 97 | 336 | 454 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2014 | 52  008 | 15  849 | 36  002 | 1 03  859 |
| Najeta posojila | 3  065 | 21  454 | 32  699 | 57  218 |
| Obveznosti iz finančnih najemov | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 |
| Obveznosti iz poslovanja | 36  213 | — | — | 36  213 |
| Drugo | 17 | 84 | 375 | 477 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2013 | 39  377 | 21  891 | 34  477 | 95  746 |

(V milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Najeta posojila

8  727

15  386

34  357

58  470

Obveznosti iz finančnih najemov

81

366

1  309

1  755

Obveznosti iz poslovanja

43  180

—

—

43  180

Drugo

20

97

336

454

Skupaj na dan 31. 12. 2014

Skupaj na dan 31. 12. 2014

52  008

52  008

15  849

15  849

36  002

36  002

1 03  859

1 03  859

Najeta posojila

3  065

21  454

32  699

57  218

Obveznosti iz finančnih najemov

82

353

1  403

1  838

Obveznosti iz poslovanja

36  213

—

—

36  213

Drugo

17

84

375

477

Skupaj na dan 31. 12. 2013

Skupaj na dan 31. 12. 2013

39  377

39  377

21  891

21  891

34  477

34  477

95  746

95  746

Najemanje in dajanje posojil

Najemanje in dajanje posojil

Likvidnostno tveganje, ki izhaja iz najetih posojil, se v glavnem izravna z danimi posojili z enakovrednimi pogoji („vzajemni“ posli). Za posojila v okviru makrofinančne pomoči in posojila Euratom pomeni Jamstveni sklad likvidnostno rezervo (ali varnostno mrežo) pri neplačilu ali zamudah pri plačilu s strani posojilojemalcev. Za plačilnobilančna posojila je v Uredbi Sveta (ES) št. 431/2009 določen postopek, ki daje dovolj časa za mobilizacijo sredstev iz računov lastnih sredstev Komisije pri državah članicah. Za EFSM je v Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 predviden podoben postopek.

Zakladnica

Zakladnica

Proračunska načela EU zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano leto vedno zadostujejo za izvrševanje vseh plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko leto. Države članice vsako leto plačajo prispevke v dvanajstih mesečnih obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki. Poleg tega so v skladu z Uredbo Sveta 1150/2000 (uredba o lastnih sredstvih) prispevki držav članic, povezani s proračunom (ali spremembami proračuna), odobrenim po 16. dnevu meseca (N), na voljo šele v mesecu N+2, medtem ko so povezane odobritve plačil na voljo takoj. Zaradi zagotavljanja, da razpoložljiva zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, so vzpostavljeni postopki za redno napovedovanje denarnih sredstev, poleg tega je pod nekaterimi pogoji in do določene višine mogoče lastna ali dodatna sredstva vnaprej vpoklicati od držav članic, če je to potrebno. Zaradi sezonskosti odhodkov in splošnih proračunskih omejitev v zadnjih letih se je povečala potreba po spremljanju ritma plačil čez leto. Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja Komisije avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih Komisije dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

Jamstveni sklad

Jamstveni sklad

Sklad se upravlja po načelu, da imajo sredstva zadostno stopnjo likvidnosti in možnost mobilizacije v zvezi z zadevnimi obveznostmi. Sklad mora ohranjati najmanj 100 milijonov EUR v portfelju z zapadlostjo manj kot 12 mesecev in ta sredstva se naložijo v denarne instrumente. Te naložbe, vključno z denarnimi sredstvi, so na dan 31. decembra 2014 skupaj znašale 148 milijonov EUR. Poleg tega vsaj 20 % nominalne vrednosti sklada obsega denarne instrumente, obveznice s fiksno obrestno mero s preostalo zapadlostjo do največ enega leta in obveznice s spremenljivo obrestno mero. Na dan 31. decembra 2014 je bil ta delež 49-odstoten.

8.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

8.1.   POVEZANE STRANKE

POVEZANE STRANKE

Povezane stranke EU so subjekti EU, ki so vključeni v konsolidacijo, in ključno vodstveno osebje teh subjektov. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja EU in zato v skladu z računovodskimi pravili EU niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

8.2.   UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVENEGA OSEBJA

Za predstavitev podatkov o poslih povezanih strank v zvezi s ključnim vodstvenim osebjem EU so take osebe tukaj prikazane v okviru petih kategorij:

Kategorija 1: predsedniki Evropskega sveta, Komisije in Sodišča Evropske unije

Kategorija 1:

Kategorija 2: podpredsednik Komisije in visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko ter drugi podpredsedniki Komisije

Kategorija 2:

Kategorija 3: generalni sekretar Sveta, člani Komisije, sodniki in generalni pravobranilci Sodišča Evropske unije, predsednik in člani Splošnega sodišča, predsednik in člani Sodišča za uslužbence Evropske unije, evropski varuh človekovih pravic ter evropski nadzornik za varstvo podatkov

Kategorija 3:

Kategorija 4: predsednik in člani Evropskega računskega sodišča

Kategorija 4:

Kategorija 5: najvišji javni uslužbenci institucij in agencij

Kategorija 5:

Povzetek njihovih upravičenosti je prikazan spodaj – dodatne informacije so na voljo tudi v kadrovskih predpisih, objavljenih na spletišču Europa, ki so uradni dokument z opisom pravic in obveznosti vseh uradnikov EU. Ključno vodstveno osebje ni prejelo preferenčnih posojil od EU.

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

FINANČNE UPRAVIČENOSTI KLJUČNEGA VODSTVA

| (EUR) |
| --- |
| Upravičenost (na zaposlenega) | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 | Kategorija 5 |
| Osnovna plača (na mesec) | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | 11  775 |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | -  18  518 |
| | | | | | |
| Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0-4 %-16 % |
| | | | | | |
| Družinski dodatki: | | | | | |
| Gospodinjski dodatek (v % plače) | 2 % +
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % +
  171,88 | 2 % +
  171,88 |
| Otroški dodatek | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 |
| Dodatek za predšolsko izobraževanje | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 |
| Dodatek za šolanje ali | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 |
| Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 |
| Dodatek za predsedujoče sodnike | ni relevantno | ni relevantno | 554,17-607,71 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Dodatek za reprezentančne stroške | 1  418,07 | 0–911,38 | 554,17—607,71 | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Letni potni stroški | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Nakazila v države članice: | | | | | |
| Dodatek za izobraževanje (15) | da | da | da | da | da |
| V % plače (15) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % plače brez korekcijskega koeficienta | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % | največ 25 % |
| Reprezentančni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | ni relevantno | ni relevantno |
| | | | | | |
| Začetek dela: | | | | | |
| Stroški nastanitve | 50  703,52 | 45  927,10 | 36  741,68 | 39  681,02 | povrnjeno |
| | | -  47  764,18 | -  41  334,40 | -  42  252,94 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prenehanje dela: | | | | | |
| Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | povrnjeno |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | |
| Družinski potni stroški | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Stroški selitve | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno | povrnjeno |
| Prehod (v % plače) (16) | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | 40 %–65 % | ni relevantno |
| Zdravstveno zavarovanje | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto | zajeto |
| Pokojnina (v % plače, pred davki) | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % | največ 70 % |
| | | | | | |
| Odbitki: | | | | | |
| Davek na plačo | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % | 8 %–45 % |
| Zdravstveno zavarovanje (v % plače) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Posebna dajatev na plačo | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Odbitek za pokojnino | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | ni relevantno | 10,9-10,1 % (17) |
| Število oseb ob koncu leta | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

(EUR)

Upravičenost (na zaposlenega)

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Kategorija 5

Osnovna plača (na mesec)

Osnovna plača (na mesec)

25  352

25  352

22  964

22  964

18  371

18  371

19  840

19  840

11  775

11  775

-  23  882

-  23  882

-  20  667

-  20  667

-  21  126

-  21  126

-  18  518

-  18  518

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

Dodatek za prebivanje/izselitveni dodatek

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0-4 %-16 %

0-4 %-16 %

Družinski dodatki:

Družinski dodatki:

Gospodinjski dodatek (v % plače)

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

Otroški dodatek

375,59

375,59

375,59

375,59

375,59

Dodatek za predšolsko izobraževanje

91,75

91,75

91,75

91,75

91,75

Dodatek za šolanje ali

254,83

254,83

254,83

254,83

254,83

Dodatek za šolanje zunaj kraja zaposlitve

509,66

509,66

509,66

509,66

509,66

Dodatek za predsedujoče sodnike

Dodatek za predsedujoče sodnike

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

554,17-607,71

554,17-607,71

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Dodatek za reprezentančne stroške

Dodatek za reprezentančne stroške

1  418,07

1  418,07

0–911,38

0–911,38

554,17—607,71

554,17—607,71

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Letni potni stroški

Letni potni stroški

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Nakazila v države članice:

Nakazila v države članice:

Dodatek za izobraževanje (15)

15

da

da

da

da

da

V % plače (15)

15

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% plače brez korekcijskega koeficienta

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

največ 25 %

Reprezentančni stroški

Reprezentančni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

Začetek dela:

Začetek dela:

Stroški nastanitve

50  703,52

45  927,10

36  741,68

39  681,02

povrnjeno

-  47  764,18

-  41  334,40

-  42  252,94

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prenehanje dela:

Prenehanje dela:

Stroški selitve ob prenehanju zaposlitve

25  352

22  964

18  371

19  840

povrnjeno

-  23  882

-  20  667

-  21  126

Družinski potni stroški

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Stroški selitve

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

povrnjeno

Prehod (v % plače) (16)

16

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

40 %–65 %

ni relevantno

Zdravstveno zavarovanje

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

zajeto

Pokojnina (v % plače, pred davki)

Pokojnina (v % plače, pred davki)

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

največ 70 %

Odbitki:

Odbitki:

Davek na plačo

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

8 %–45 %

Zdravstveno zavarovanje (v % plače)

Zdravstveno zavarovanje (v % plače)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Posebna dajatev na plačo

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Odbitek za pokojnino

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

ni relevantno

10,9-10,1 % (17)

17

Število oseb ob koncu leta

Število oseb ob koncu leta

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

9.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do datuma podpisa tega zaključnega računa računovodja Komisije ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij in to je upoštevano v predstavljenih informacijah.

10.   OBSEG KONSOLIDACIJE

A.   NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

NADZOROVANI SUBJEKTI (52)

1.   Institucije in posvetovalni organi (11)

Institucije in posvetovalni organi (11)

Evropski parlament

Evropski svet

Evropska komisija

Odbor regij

Sodišče Evropske unije

Evropska služba za zunanje delovanje

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

Evropski ekonomsko-socialni odbor

Evropski varuh človekovih pravic

Evropsko računsko sodišče

Svet Evropske unije

2.   Agencije EU (39)

Agencije EU (39)

2.1.   Izvajalske agencije (6)

Izvajalske agencije (6)

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

Izvajalska agencija za potrošnike, zdravje, kmetijstvo in hrano

Izvajalska agencija za raziskave

Izvajalska agencija za mala in srednja podjetja

Izvajalska agencija za inovacije in omrežja

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

2.2.   Decentralizirane agencije (33)

Decentralizirane agencije (33)

Evropska agencija za pomorsko varnost

Evropska agencija za zdravila

Nadzorni organ za evropski GNSS

Evropska agencija za kemikalije

Fuzija za energijo (Evropsko skupno podjetje za ITER in razvoj fuzijske energije)

Eurojust

Evropski inštitut za enakost spolov

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

Evropska agencija za okolje

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

Evropski bančni organ

Evropski azilni podporni urad

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije*

Evropska agencija za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic

EU-LISA (Evropska agencija za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov na področju svobode, varnosti in pravice)

Evropska agencija za varnost hrane

Evropska železniška agencija

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

Evropska agencija za nadzor ribištva

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

Evropska policijska akademija (CEPOL)

Evropski policijski urad (EUROPOL)

Evropska agencija za varnost v letalstvu

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

Prevajalski center za organe Evropske unije

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

Evropska fundacija za usposabljanje

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

Evropske unije Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)

3.   Drugi nadzorovani subjekti (2)

Drugi nadzorovani subjekti (2)

Evropska skupnost za premog in jeklo (v likvidaciji)

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

B.   SKUPNA PODJETJA (7)

SKUPNA PODJETJA (7)

Mednarodna organizacija za fuzijsko energijo ITER

Skupno podjetje SESAR

Skupno podjetje za gorivne celice in vodik 2

Skupno podjetje Čisto nebo 2

Skupno podjetje Galileo v likvidaciji

Skupno podjetje za pobudo za inovativna zdravila 2

Skupno podjetje ECSEL (18)

18

C.   PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

PRIDRUŽENI SUBJEKTI (1)

Evropski investicijski sklad

ZBIRNA POROČILA O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA IN POJASNILA (19)

19

KAZALO

KAZALO

| PRORAČUNSKI REZULTAT EU | 101 |
| --- | --- |

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 102 |
| --- | --- |

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV | 103 |
| --- | --- |

PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

| POJASNILA K ZBIRNIM POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA | 106 |
| --- | --- |

POJASNILA K ZBIRNIM POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

| 1. | PRORAČUNSKI CIKEL NA RAVNI EU | 106 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020 | 106 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | PODROČJA | 107 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | LETNI PRORAČUN | 107 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | POJASNILA K PRORAČUNSKEMU REZULTATU EU | 108 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 108 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2014 | 109 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | POJASNILA K USKLADITVI POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU | 111 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV | 111 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | IZVRŠEVANJE PRIHODKOV | 114 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU | 117 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 117 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 118 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL) | 120 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 121 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | PODROČJE: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 122 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 126 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL | 130 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 5.9. | PODROČJE: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI | 132 |
| --- | --- | --- |

5.9.

| 5.10. | PODROČJE: RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA | 134 |
| --- | --- | --- |

5.10.

| 5.11. | IZVRŠEVANJE ODHODKOV V LETU 2014 | 137 |
| --- | --- | --- |

5.11.

| 6. | IZVRŠEVANJE PRORAČUNA INSTITUCIJ IN AGENCIJ | 138 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | INSTITUCIJE: POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV | 138 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | INSTITUCIJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL | 139 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI | 141 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH | 142 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI | 144 |
| --- | --- | --- |

6.5.

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

PRORAČUNSKI REZULTAT EU

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2014 | 2013 |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 4.1 | 1 43  940 | 1 49  504 |
| Plačila na podlagi proračunskih odobritev za tekoče leto | 5.3 | (1 41  193) | (1 47  567) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | | (1  787) | (1  329) |
| Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1 | | 25 | 34 |
| Razvoj namenskih prejemkov | | 336 | 403 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | | 110 | (42) |
| Proračunski rezultat
   (20) | 2.2 | 1  432 | 1  002 |

(V milijonih EUR)

Pojasnilo

2014

2013

Prihodki za zadevno proračunsko leto

4.1

1 43  940

1 49  504

Plačila na podlagi proračunskih odobritev za tekoče leto

5.3

(1 41  193)

(1 47  567)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(1  787)

(1  329)

Zapadle neporabljene odobritve plačil, prenesene iz leta N–1

25

34

Razvoj namenskih prejemkov

336

403

Tečajne razlike za zadevno leto

110

(42)

Proračunski rezultat
   (20)

Proračunski rezultat

20

2.2

2.2

1  432

1  432

1  002

1  002

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (11  280) | (4  365) |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (6  573) | (2  071) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 4  809 | 3  357 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (4  877) | (134) |
| Odhodki | | |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 9  223 | 3  216 |
| Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu | (821) | (1  123) |
| Čisti učinek predhodnega financiranja | 457 | (902) |
| Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto | (1  979) | (1  528) |
| Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil | 1  858 | 1  538 |
| Gibanje rezervacij | 12  164 | 4  136 |
| Drugo | (1  719) | (1  027) |
| Poslovni izid agencij in ESPJ | 170 | (93) |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | 1  432 | 1  002 |

(V milijonih EUR)

2014

2013

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(6  573)

(2  071)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

4  809

3  357

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(4  877)

(134)

Odhodki

Odhodki

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

9  223

3  216

Odhodki prejšnjega leta, plačani v tekočem letu

(821)

(1  123)

Čisti učinek predhodnega financiranja

457

(902)

Odobritve plačil, prenesene v naslednje leto

(1  979)

(1  528)

Plačila, izvedena iz prenosov, in razveljavljene neporabljene odobritve plačil

1  858

1  538

Gibanje rezervacij

12  164

4  136

Drugo

(1  719)

(1  027)

Poslovni izid agencij in ESPJ

Poslovni izid agencij in ESPJ

170

170

(93)

(93)

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

1  432

1  432

1  002

1  002

Za dodatna pojasnila o uskladitvi poslovnega izida in proračunskega rezultata glej pojasnilo 3.

3

PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRIMERJAVA PRORAČUNSKIH NAPOVEDI IN DEJANSKIH ZNESKOV

PRORAČUNSKI PRIHODKI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna | Končni sprejeti proračun | Prihodki |
| 1. | Lastna sredstva | 1 33  960 | (5  572) | 1 28  388 | 1 28  867 |
| | od tega carinske dajatve | 16  186 | (12) | 16  174 | 16  499 |
| | od tega DDV | 17  882 | (192) | 17  690 | 17  746 |
| | od tega BND | 99  767 | (5  154) | 94  614 | 94  863 |
| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 5  101 | 5  101 | 5  100 |
| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1  275 | — | 1  275 | 1  251 |
| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 54 | — | 54 | 578 |
| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 60 | — | 60 | 3  225 |
| 7. | Zamudne obresti in globe | 123 | 3  850 | 3  973 | 4  607 |
| 8. | Najemanje in dajanje posojil | 2 | 151 | 153 | 297 |
| 9. | Razni prihodki | 30 | — | 30 | 15 |
| Skupaj | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1 43  940 |

(V milijonih EUR)

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna

Končni sprejeti proračun

Prihodki

1.

Lastna sredstva

1 33  960

(5  572)

1 28  388

1 28  867

od tega carinske dajatve

od tega carinske dajatve

16  186

16  186

(12)

(12)

16  174

16  174

16  499

16  499

od tega DDV

od tega DDV

17  882

17  882

(192)

(192)

17  690

17  690

17  746

17  746

od tega BND

od tega BND

99  767

99  767

(5  154)

(5  154)

94  614

94  614

94  863

94  863

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

5  101

5  101

5  100

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1  275

—

1  275

1  251

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

54

—

54

578

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

60

—

60

3  225

7.

Zamudne obresti in globe

123

3  850

3  973

4  607

8.

Najemanje in dajanje posojil

2

151

153

297

9.

Razni prihodki

30

—

30

15

Skupaj

Skupaj

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1 43  940

1 43  940

Za podrobnosti glede izvrševanja prihodkov v letu 2014 glej pojasnilo 4.

4

PRORAČUNSKI ODHODKI: OBVEZNOSTI PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Dodatne Odobritve (21) | Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 63  986 | — | 63  986 | 3  625 | 67  611 | 45  972 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 16  484 | — | 16  484 | 2  645 | 19  129 | 18  018 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 47  502 | — | 47  502 | 980 | 48  482 | 27  954 |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri | 59  267 | (76) | 59  191 | 2  105 | 61  296 | 48  263 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 43  778 | — | 43  778 | 1  724 | 45  502 | 44  293 |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 2  172 | — | 2  172 | 84 | 2  256 | 1  507 |
| 4. | Evropa v svetu | 8  325 | 98 | 8  423 | 577 | 9  000 | 8  489 |
| 5. | Uprava | 8  405 | (1) | 8  405 | 766 | 9  171 | 8  884 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3  532 | (0) | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| 6. | Nadomestila | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Posebni instrumenti | 456 | 29 | 485 | 92 | 577 | 64 |
| Skupaj | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(V milijonih EUR)

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Dodatne Odobritve (21)

21

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

1.

Pametna in vključujoča rast

63  986

—

63  986

3  625

67  611

45  972

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16  484

16  484

—

16  484

16  484

2  645

2  645

19  129

19  129

18  018

18  018

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

47  502

47  502

—

47  502

47  502

980

980

48  482

48  482

27  954

27  954

2.

Trajnostna rast: naravni viri

59  267

(76)

59  191

2  105

61  296

48  263

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

43  778

43  778

—

43  778

43  778

1  724

1  724

45  502

45  502

44  293

44  293

3.

Varnost in državljanstvo

2  172

—

2  172

84

2  256

1  507

4.

Evropa v svetu

8  325

98

8  423

577

9  000

8  489

5.

Uprava

8  405

(1)

8  405

766

9  171

8  884

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

400

400

3  931

3  931

3  789

3  789

6.

Nadomestila

29

—

29

—

29

29

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

9.

Posebni instrumenti

456

29

485

92

577

64

Skupaj

Skupaj

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

PRORAČUNSKI ODHODKI: PLAČILA PO RAZDELKIH VEČLETNEGA FINANČNEGA OKVIRA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Dodatne Odobritve (22) | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 3  836 | 69  699 | 67  683 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 11  441 | 415 | 11  857 | 3  451 | 15  308 | 13  331 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 385 | 54  392 | 54  352 |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri | 56  459 | (500) | 55  959 | 2  003 | 57  962 | 56  584 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 43  777 | (1) | 43  776 | 1  738 | 45  514 | 44  287 |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 1  677 | (17) | 1  660 | 88 | 1  747 | 1  711 |
| 4. | Evropa v svetu | 6  191 | 734 | 6  925 | 556 | 7  481 | 7  206 |
| 5. | Uprava | 8  406 | 0 | 8  406 | 1  634 | 10  040 | 8  819 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| 6. | Nadomestila | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Posebni instrumenti | 350 | (157) | 193 | 344 | 536 | 465 |
| Skupaj | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |
| |

(V milijonih EUR)

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Dodatne Odobritve (22)

22

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

1.

Pametna in vključujoča rast

62  393

3  470

65  863

3  836

69  699

67  683

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

3  451

3  451

15  308

15  308

13  331

13  331

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

385

385

54  392

54  392

54  352

54  352

2.

Trajnostna rast: naravni viri

56  459

(500)

55  959

2  003

57  962

56  584

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

1  738

1  738

45  514

45  514

44  287

44  287

3.

Varnost in državljanstvo

1  677

(17)

1  660

88

1  747

1  711

4.

Evropa v svetu

6  191

734

6  925

556

7  481

7  206

5.

Uprava

8  406

0

8  406

1  634

10  040

8  819

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

944

944

4  475

4  475

3  729

3  729

6.

Nadomestila

29

—

29

—

29

29

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

9.

Posebni instrumenti

350

(157)

193

344

536

465

Skupaj

Skupaj

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

Za podrobnosti glede izvrševanja odhodkov v letu 2014 glej pojasnili 5 in 5.11.

5

5.11

POJASNILA K ZBIRNIM POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

POJASNILA K ZBIRNIM POROČILOM O IZVRŠEVANJU PRORAČUNA

1.   PRORAČUNSKI CIKEL NA RAVNI EU

Proračunsko računovodstvo se vodi v skladu s finančno uredbo in pravili njene uporabe. Splošni proračun, glavni instrument finančne politike Unije, je instrument, s katerim se vsako leto določijo in odobrijo prihodki in odhodki Unije. V finančni uredbi sta določena dva glavna elementa, in sicer večletni finančni okvir, ki določa glavne zgornje meje za obdobje 7 let, ter letni proračunski postopek.

1.1.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

VEČLETNI FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2014–2020

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast |

(V milijonih EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

63  973

66  813

69  304

72  342

75  271

78  752

82  466

5 08  921

| 1.a | Konkurenčnost za rast in delovna mesta |
| --- | --- |

1.a

Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16  560

17  666

18  467

19  925

21  239

23  082

25  191

1 42  130

| 1.b | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija |
| --- | --- |

1.b

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

47  413

49  147

50  837

52  417

54  032

55  670

57  275

3 66  791

| 2. | Trajnostna rast: naravni viri |
| --- | --- |

2.

Trajnostna rast: naravni viri

59  303

59  599

59  909

60  191

60  267

60  344

60  421

4 20  034

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

43  779

44  313

44  624

44  859

44  885

44  912

44  937

3 12  309

| 3. | Varnost in državljanstvo |
| --- | --- |

3.

Varnost in državljanstvo

2  179

2  246

2  378

2  514

2  656

2  801

2  951

17  725

| 4. | Evropa v svetu |
| --- | --- |

4.

Evropa v svetu

8  335

8  749

9  143

9  432

9  825

10  268

10  510

66  262

| 5. | Uprava |
| --- | --- |

5.

Uprava

8  721

9  076

9  483

9  918

10  346

10  786

11  254

69  584

od tega: upravni odhodki institucij

7  056

7  351

7  679

8  007

8  360

8  700

9  071

56  224

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

Nadomestila

29

—

—

—

—

—

—

29

Odobritve za prevzem obveznosti:

Odobritve za prevzem obveznosti:

1 42  540

1 42  540

1 46  483

1 46  483

1 50  217

1 50  217

1 54  397

1 54  397

1 58  365

1 58  365

1 62  951

1 62  951

1 67  602

1 67  602

1 0 82  555

1 0 82  555

Odobritve plačil skupaj:

Odobritve plačil skupaj:

1 35  866

1 35  866

1 41  901

1 41  901

1 44  685

1 44  685

1 42  771

1 42  771

1 49  074

1 49  074

1 53  362

1 53  362

1 56  295

1 56  295

1 0 23  954

1 0 23  954

V zgornji razpredelnici so prikazane zgornje meje večletnega finančnega okvira v tekočih cenah. Proračunsko leto 2014 je bilo prvo leto v novem večletnem finančnem okviru 2014–2020. Skupna zgornja meja za odobritve za prevzem obveznosti za leto 2014 je bila 1 42  540 milijonov EUR, kar ustreza 1,06 % BND, medtem ko je bila temu ustrezna zgornja meja odobritev plačil 1 35  866 milijonov EUR ali 1,01 % BND.

Za večletni finančni okvir 2014–2020 je bil dosežen dogovor o novih določbah o prožnosti. Ena od novih določb je možnost uporabe varnostne rezerve (v izjemnih okoliščinah). Na ta način je omogočena uporaba odobritev nad zgornjimi mejami za dano leto, medtem ko se v drugih letih znesek odobritev zmanjša, da se ne preseže skupnega zneska odobritev plačil in odobritev za prevzem obveznosti v celotnem obdobju 2014–2020. Varnostna rezerva se je leta 2014 uporabila za zagotovitev 3  168 milijonov EUR v odobritvah plačil, ki so presegale zgornjo mejo plačil za leto 2014.

O reprogramiranju neporabljenih odobritev za prevzem obveznosti iz leta 2014 v leto 2015 in 2016 (v skladu s členom 19 večletnega finančnega okvira) je bil dosežen dogovor aprila 2015, ki je vključeval spremembo zgornjih mej večletnega finančnega okvira ter s tem povezano spremembo proračuna za leto 2015. Glavne spremembe v letu 2015 so zadevale podrazdelek 1b (11,2 milijarde EUR) in razdelek 2 (5 milijard EUR), v letu 2016 pa razdelek 2 (4,4 milijarde EUR).

Podrobne informacije o različnih razdelkih večletnega finančnega okvira so navedene spodaj:

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Razdelek 1 – Pametna in vključujoča rast

Ta razdelek je razdeljen na dva ločena, a medsebojno povezana dela.

| — | Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, evropski instrument za povezovanje, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike. |
| --- | --- |

—

Konkurenčnost za rast in delovna mesta, ki obsega odhodke za raziskave in inovacije, izobraževanje in usposabljanje, evropski instrument za povezovanje, socialno politiko, notranji trg in spremljajoče politike.

| — | Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

—

Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija, ki je namenjena povečanju konvergence najmanj razvitih držav članic in regij, dopolnjevanju strategije EU za trajnostni razvoj zunaj manj uspešnih regij in spodbujanju medregionalnega sodelovanja.

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

Razdelek 2 vključuje skupno kmetijsko in ribiško politiko, razvoj podeželja in okoljevarstvene ukrepe, zlasti program Natura 2000.

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

Razdelek 3 (Varnost in državljanstvo) odraža vse večji pomen nekaterih področij, na katerih so bile EU dodeljene posebne naloge – pravosodje in notranje zadeve, varovanje meja, politika priseljevanja in azila, javno zdravje in zaščita potrošnikov, kultura, mladi, informacije in dialog z državljani.

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 – Evropa v svetu

Razdelek 4 zajema vse zunanje ukrepe, vključno z razvojnim sodelovanjem, humanitarno pomočjo ter predpristopnimi in sosedskimi instrumenti. ERS ostaja zunaj proračuna EU in ni del večletnega finančnega okvira.

Razdelek 5 – Uprava

Razdelek 5 – Uprava

Ta razdelek krije upravne odhodke za vse institucije, pokojnine in evropske šole. Za vse druge institucije razen Komisije pomenijo ti stroški vse njihove odhodke.

Razdelek 6 – Nadomestila

Razdelek 6 – Nadomestila

V skladu s političnim dogovorom, da nove države članice ne postanejo neto plačnice v proračun ob samem začetku svojega članstva, so bila v tem razdelku predvidena nadomestila. Ta znesek je bil na razpolago za prenose tem državam, da bi se uravnotežili njihovi proračunski prejemki in prispevki.

1.2.   PODROČJA

PODROČJA

V okviru uporabe upravljanja po dejavnostih („Activity Based Management“ – ABM) Komisija v svojih procesih načrtovanja in upravljanja uporablja oblikovanje proračuna po dejavnostih („Activity Based Budgeting“ – ABB). ABB vključuje uporabo proračunske strukture, v kateri proračunski naslovi ustrezajo področjem in proračunska poglavja dejavnostim. Namen ABB je zagotoviti jasen okvir za uresničevanje ciljev politik Komisije, in sicer z zakonodajnimi, finančnimi ali katerimi koli drugimi sredstvi javnih politik. S strukturiranjem dela Komisije po dejavnostih se pokaže jasna slika zavez Komisije, hkrati pa je vzpostavljen skupni okvir za določanje prednostnih nalog. Sredstva se dodelijo prednostnim nalogam v proračunskem postopku, pri čemer se dejavnosti uporabijo kot sestavni elementi za oblikovanje proračuna. Z vzpostavitvijo take povezave med dejavnostmi in sredstvi, ki so jim dodeljena, si ABB prizadeva povečati učinkovitost in uspešnost porabe sredstev Komisije.

Področje se lahko opredeli kot enotna skupina dejavnosti, ki sestavljajo delo Komisije in so pomembne za proces odločanja. Vsako področje na splošno ustreza delu enega generalnega direktorata in zajema v povprečju okoli 6 ali 7 posameznih dejavnosti. Ta področja so večinoma operativna, saj je namen temeljnih dejavnosti na področjih koristiti upravičenim tretjim osebam na njihovem področju delovanja. Operativni proračun je dopolnjen s potrebnimi upravnimi odhodki za vsako področje.

1.3.   LETNI PRORAČUN

LETNI PRORAČUN

Komisija vsako leto oceni vse prihodke in odhodke institucij za naslednje leto ter pripravi predlog proračuna in ga pošlje proračunskemu organu. Na podlagi tega predloga proračuna Svet pripravi stališče, o katerem se nato pogajata obe veji proračunskega organa. Ko predsednik Parlamenta izjavi, da je skupni predlog proračuna dokončno sprejet, se lahko proračun začne izvrševati. V zadevnem letu se sprejmejo spremembe proračuna. Za izvrševanje proračuna je v glavnem odgovorna Komisija.

Struktura proračuna za Komisijo vsebuje upravne odobritve in odobritve za poslovanje. Druge institucije imajo zgolj upravne odobritve. Poleg tega sta v proračunu dve vrsti odobritev: nediferencirane in diferencirane. Nediferencirana sredstva se uporabljajo za financiranje poslov enoletne narave (ki so v skladu z načelom enoletnosti). Diferencirana sredstva se uporabljajo za uskladitev načela enoletnosti s potrebo po financiranju večletnih poslov. Diferencirana sredstva se delijo na odobritve za prevzem obveznosti in na odobritve plačil:

| — | Odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt. |
| --- | --- |

—

Odobritve za prevzem obveznosti: krijejo skupne stroške pravnih obveznosti, prevzetih za tekoče proračunsko leto za posle, ki trajajo več let. Vendar se lahko odobritve proračunskih sredstev za ukrepe, ki trajajo več kakor eno proračunsko leto, razporedijo na več let v letne obroke, kadar tako določa temeljni akt.

Odobritve za prevzem obveznosti

| — | Odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih. |
| --- | --- |

—

Odobritve plačil: krijejo odhodke, ki nastanejo zaradi obveznosti, prevzetih v tekočem proračunskem letu in/ali prejšnjih proračunskih letih.

Odobritve plačil

Izvor odobritev

Izvor odobritev

Glavni vir odobritev je sprejeti proračun Unije za tekoče leto. Vendar iz določb finančne uredbe izhajajo tudi druge vrste odobritev. Te prihajajo iz prejšnjih proračunskih let ali iz zunanjih virov:

| — | proračunske odobritve iz prvotno sprejetega proračuna in sprememb proračuna, |
| --- | --- |

—

proračunske odobritve iz prvotno sprejetega proračuna in sprememb proračuna,

proračunske odobritve

| — | odobritve, prenesene iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

odobritve, prenesene iz prejšnjega leta,

odobritve, prenesene

| — | namenski prejemki, ki jih sestavljajo povračila, odobritve Efte, prihodki od tretjih oseb/drugih držav, delo za tretje osebe in odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil. |
| --- | --- |

—

namenski prejemki, ki jih sestavljajo povračila, odobritve Efte, prihodki od tretjih oseb/drugih držav, delo za tretje osebe in odobritve, ponovno razpoložljive zaradi vračil predplačil.

namenski prejemki,

Sestava skupnega razpoložljivega proračuna

Sestava skupnega razpoložljivega proračuna

| — | Prvotni sprejeti proračun = odobritve, izglasovane leta N–1, |
| --- | --- |

—

Prvotni sprejeti proračun = odobritve, izglasovane leta N–1,

| — | sprejete spremembe proračuna, |
| --- | --- |

—

sprejete spremembe proračuna,

| — | dodatne odobritve = namenski prejemki + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve po sprostitvi prevzetih obveznosti. |
| --- | --- |

—

dodatne odobritve = namenski prejemki + odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, ali ponovno razpoložljive odobritve po sprostitvi prevzetih obveznosti.

2.   POJASNILA K PRORAČUNSKEMU REZULTATU EU

2.1.   IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

IZRAČUN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Proračunski rezultat EU se vrne državam članicam v naslednjem letu kot odbitek od njihovih obveznosti za navedeno leto.

Vknjiženi zneski lastnih sredstev so zneski, knjiženi med letom na račune, ki so jih vlade držav članic odprle v imenu Komisije. V primeru presežka prihodki obsegajo tudi proračunski rezultat za preteklo proračunsko leto. Drugi prihodki se vknjižijo v zaključni račun na podlagi med letom dejansko prejetih zneskov.

Za namen izračuna proračunskega rezultata za zadevno leto odhodki obsegajo plačila na podlagi odobritev za zadevno leto in vse odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto. Plačila na podlagi odobritev za zadevno leto pomenijo plačila, ki jih računovodja izvede do 31. decembra zadevnega proračunskega leta. Za EKJS se upoštevajo plačila, ki so jih izvedle države članice med 16. oktobrom leta N–1 in 15. oktobrom leta N, pod pogojem, da je bil računovodja uradno obveščen o ustrezni obveznosti in plačilnem nalogu do 31. januarja leta N+1. Za odhodke EKJS se lahko po kontrolah v državah članicah sprejme odločba o skladnosti.

Proračunski rezultat vsebuje dva elementa: rezultat EU in rezultat udeležbe držav Efte, ki spadajo v EGP. V skladu s členom 15 Uredbe št. 1150/2000 o virih lastnih sredstev je ta rezultat razlika med:

| — | skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, in |
| --- | --- |

—

skupnimi prihodki, prejetimi za zadevno proračunsko leto, in

| — | skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto. |
| --- | --- |

—

skupnimi plačili na podlagi odobritev za tekoče leto, skupaj s skupnim zneskom odobritev za navedeno leto, prenesenih v naslednje leto.

Tako dobljenemu znesku se prišteje ali se od njega odšteje naslednje:

| — | čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta, |
| --- | --- |

—

čisti saldo razveljavljenih odobritev plačil, prenesenih iz prejšnjih let, in vseh plačil, ki zaradi nihanj tečaja eura presegajo nediferencirana sredstva, prenesena iz prejšnjega leta,

| — | razvoj namenskih prejemkov ter |
| --- | --- |

—

razvoj namenskih prejemkov ter

| — | neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom. |
| --- | --- |

—

neto pozitivne ali negativne tečajne razlike, zajete med letom.

Odobritve, prenesene iz prejšnjega proračunskega leta, v zvezi s prispevki tretjih oseb in delom zanje, ki se po definiciji nikoli ne razveljavijo, so vključene kot dodatne odobritve za zadevno proračunsko leto. To pojasni razliko med prenosi iz prejšnjega leta v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2014 in prenosi v naslednje leto v poročilih o izvrševanju proračuna za leto 2013. Ponovno razpoložljive odobritve po vračilu predplačil se ne upoštevajo pri izračunu proračunskega rezultata.

Prenesene odobritve plačil vključujejo: samodejne prenose in prenose na podlagi sklepa. Pri razveljavljenih neporabljenih odobritvah plačil, prenesenih iz prejšnjega leta, so prikazane razveljavljene odobritve, ki so bile prenesene samodejno in na podlagi sklepa.

2.2.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2014

IZVRŠEVANJE PRORAČUNA EU ZA LETO 2014

Proračunski presežek v višini 1,4 milijarde EUR:

Proračunski presežek v višini 1,4 milijarde EUR:

| — | Presežek izhaja predvsem s strani prihodkov (1,2 milijarde EUR), iz izvrševanja carinskih dajatev, ki je bilo boljše od pričakovanega (0,5 milijarde EUR), in dodatnih glob, ki niso bile vključene v proračun (0,6 milijarde EUR). |
| --- | --- |

—

Presežek izhaja predvsem s strani prihodkov (1,2 milijarde EUR), iz izvrševanja carinskih dajatev, ki je bilo boljše od pričakovanega (0,5 milijarde EUR), in dodatnih glob, ki niso bile vključene v proračun (0,6 milijarde EUR).

| — | Manjši presežek na strani odhodkov (142 milijonov EUR) izhaja predvsem iz drugih institucij, saj je stopnja izvrševanja Komisije praktično 100-odstotna. |
| --- | --- |

—

Manjši presežek na strani odhodkov (142 milijonov EUR) izhaja predvsem iz drugih institucij, saj je stopnja izvrševanja Komisije praktično 100-odstotna.

| — | Preostalih 110 milijonov EUR presežka izhaja iz pozitivnih tečajnih razlik. |
| --- | --- |

—

Preostalih 110 milijonov EUR presežka izhaja iz pozitivnih tečajnih razlik.

Prihodki:

Prihodki:

| — | Prihodki v skupnem znesku 143,9 milijarde EUR so bili 4,9 milijarde EUR višji od končnega sprejetega proračuna predvsem zaradi namenskih prejemkov v okviru razdelkov 5 in 6 – glej razpredelnico 4.1 spodaj. |
| --- | --- |

—

Prihodki v skupnem znesku 143,9 milijarde EUR so bili 4,9 milijarde EUR višji od končnega sprejetega proračuna predvsem zaradi namenskih prejemkov v okviru razdelkov 5 in 6 – glej razpredelnico 4.1 spodaj.

4.1

| — | Prihodki od glob v višini 4,2 milijarde EUR so bili uporabljeni za financiranje večjih potreb po odobritvah plačil. |
| --- | --- |

—

Prihodki od glob v višini 4,2 milijarde EUR so bili uporabljeni za financiranje večjih potreb po odobritvah plačil.

| — | V letu 2014 je bilo izvedeno izjemno veliko sprememb lastnih sredstev iz naslova BND (9,5 milijarde EUR), pri čemer je bilo zajeto obdobje do leta 2002. To pa je imelo zanemarljiv učinek na proračunske prihodke za leto 2014, ker so bili zneski učinkovito prilagojeni po državah članicah (nekatere prejmejo povračila, druge morajo plačati) in je bilo poleg tega večino zneskov odloženih do leta 2015. |
| --- | --- |

—

V letu 2014 je bilo izvedeno izjemno veliko sprememb lastnih sredstev iz naslova BND (9,5 milijarde EUR), pri čemer je bilo zajeto obdobje do leta 2002. To pa je imelo zanemarljiv učinek na proračunske prihodke za leto 2014, ker so bili zneski učinkovito prilagojeni po državah članicah (nekatere prejmejo povračila, druge morajo plačati) in je bilo poleg tega večino zneskov odloženih do leta 2015.

Odhodki:

Odhodki:

| — | Prvotni znesek odobritev plačil (135,5 milijarde EUR) je bil izjemno nizek, tj. 6 % nižji od končno sprejetega proračuna za leto 2013. S spremembami proračuna so se nato dokončno sprejete odobritve povečale na 139 milijonov EUR – glej razpredelnico 5.1. |
| --- | --- |

—

Prvotni znesek odobritev plačil (135,5 milijarde EUR) je bil izjemno nizek, tj. 6 % nižji od končno sprejetega proračuna za leto 2013. S spremembami proračuna so se nato dokončno sprejete odobritve povečale na 139 milijonov EUR – glej razpredelnico 5.1.

5.1

| — | Skupni znesek plačil je znašal 142,5 milijarde EUR (leta 2013: 148,5 milijarde EUR) – glej razpredelnico 5.3. |
| --- | --- |

—

Skupni znesek plačil je znašal 142,5 milijarde EUR (leta 2013: 148,5 milijarde EUR) – glej razpredelnico 5.3.

5.3

| — | Izvrševanje plačil, ki je bilo manjše od pričakovanega (po prenosih), v višini 32 milijonov EUR je eno od najmanjših evidentiranih, kar potrjuje stroge omejitve odobritev plačil. |
| --- | --- |

—

Izvrševanje plačil, ki je bilo manjše od pričakovanega (po prenosih), v višini 32 milijonov EUR je eno od najmanjših evidentiranih, kar potrjuje stroge omejitve odobritev plačil.

Obveznosti in neporavnane obveznosti (RAL):

Obveznosti in neporavnane obveznosti (RAL):

| — | Skupna stopnja izvrševanja razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti v višini 149,9 milijarde EUR je znašala le 76 % in velik znesek odobritev je bil prenesen ali reprogramiran v leto 2015 – glej razpredelnico 5.2. |
| --- | --- |

—

Skupna stopnja izvrševanja razpoložljivih odobritev za prevzem obveznosti v višini 149,9 milijarde EUR je znašala le 76 % in velik znesek odobritev je bil prenesen ali reprogramiran v leto 2015 – glej razpredelnico 5.2.

5.2

| — | Znesek neporavnanih obveznosti se je bistveno zmanjšal, in sicer z 222,4 milijarde EUR ob koncu leta 2013 na 189,6 milijarde EUR ob koncu leta 2014 – glej razpredelnico 5.9. To kaže na nizko stopnjo izvrševanja obveznosti na začetku novega programskega obdobja – če bi bile prevzete obveznosti za vse odobritve za nove programe v letu 2014, bi znesek neporavnanih obveznosti ostal podoben kot leta 2013. |
| --- | --- |

—

Znesek neporavnanih obveznosti se je bistveno zmanjšal, in sicer z 222,4 milijarde EUR ob koncu leta 2013 na 189,6 milijarde EUR ob koncu leta 2014 – glej razpredelnico 5.9. To kaže na nizko stopnjo izvrševanja obveznosti na začetku novega programskega obdobja – če bi bile prevzete obveznosti za vse odobritve za nove programe v letu 2014, bi znesek neporavnanih obveznosti ostal podoben kot leta 2013.

5.9

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2014, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke večletnega finančnega okvira.

3.   POJASNILA K USKLADITVI POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto se v skladu s finančno uredbo izračuna po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, proračunski rezultat pa na podlagi pravil prilagojenega računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti.

Uskladitvene postavke – prihodki

Uskladitvene postavke – prihodki

Dejanski proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih. Zato je treba pri uskladitvi upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki obsegajo v glavnem prehodno nezaračunane prihodke za kmetijstvo, lastna sredstva ter obresti in dividende. Upošteva se samo čisti učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke iz prejšnjega leta.

Uskladitvene postavke – odhodki

Uskladitvene postavke – odhodki

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev EU, vendar jih še niso prijavili Komisiji. Medtem ko se vnaprej vračunani odhodki ne štejejo med proračunske odhodke, so plačila, izvedena v tekočem letu, za račune, vknjižene v prejšnjih letih, del proračunskih odhodkov tekočega leta.

Čisti učinek predhodnega financiranja je kombinacija (1) novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter (2) obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih, s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnega dogodka, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Poleg plačil na podlagi odobritev za zadevno leto je treba v izračunu proračunskega rezultata za navedeno leto upoštevati tudi odobritve za navedeno leto, ki se prenesejo v naslednje leto (v skladu s členom 15 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1150/2000). Enako velja za proračunska plačila, izvedena v tekočem letu iz prenosov iz preteklih let, in za razveljavljene neporabljene odobritve plačil.

Gibanje rezervacij se nanaša na ocene ob koncu leta v računovodskih izkazih (zlasti za prejemke zaposlenih), ki ne vplivajo na proračunsko računovodstvo. Drugi uskladitveni zneski obsegajo različne elemente, kot so amortizacija sredstev, pridobitve sredstev, plačilo kapitalskih zakupnin ali finančne udeležbe, ki se v proračunskem računovodstvu in računovodstvu na podlagi nastanka poslovnega dogodka obravnavajo različno.

4.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH PRIHODKOV EU

4.1.   POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Naslov | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| Prvotno sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Od upravičenosti za tekoče leto | Od prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna |
| 1. | Lastna sredstva | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |
| 3. | Presežki, neporabljena sredstva in popravki | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |
| 4. | Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije | 1  275 | 1  275 | 1  248 | 12 | 1  260 | 1  240 | 11 | 1  251 | 98,14 % | 8 |
| 5. | Prihodki iz upravnega poslovanja institucij | 54 | 54 | 578 | 21 | 599 | 563 | 15 | 578 | 1  075,46 % | 21 |
| 6. | Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije | 60 | 60 | 3  267 | 228 | 3  496 | 3  120 | 105 | 3  225 | 5  374,97 % | 271 |
| 7. | Zamudne obresti in globe | 123 | 3  973 | 2  206 | 10  416 | 12  622 | 1  131 | 3  475 | 4  607 | 115,95 % | 8  016 |
| 8. | Najemanje in dajanje posojil | 2 | 153 | 46 | 255 | 301 | 43 | 254 | 297 | 193,72 % | 3 |
| 9. | Razni prihodki | 30 | 30 | 15 | 10 | 25 | 13 | 2 | 15 | 50,01 % | 10 |
| Skupaj | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(V milijonih EUR)

Naslov

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Prvotno sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Od upravičenosti za tekoče leto

Od prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

1.

1.

Lastna sredstva

1 33  960

1 28  388

1 28  853

46

1 28  899

1 28  841

25

1 28  867

100,37 %

32

3.

3.

Presežki, neporabljena sredstva in popravki

—

5  101

10  507

—

10  507

5  100

—

5  100

99,98 %

5  407

4.

4.

Prihodki iz naslova zaposlenih v institucijah in drugih organih Unije

1  275

1  275

1  248

12

1  260

1  240

11

1  251

98,14 %

8

5.

5.

Prihodki iz upravnega poslovanja institucij

54

54

578

21

599

563

15

578

1  075,46 %

21

6.

6.

Prispevki in nadomestila v zvezi s sporazumi in programi Unije

60

60

3  267

228

3  496

3  120

105

3  225

5  374,97 %

271

7.

7.

Zamudne obresti in globe

123

3  973

2  206

10  416

12  622

1  131

3  475

4  607

115,95 %

8  016

8.

8.

Najemanje in dajanje posojil

2

153

46

255

301

43

254

297

193,72 %

3

9.

9.

Razni prihodki

30

30

15

10

25

13

2

15

50,01 %

10

Skupaj

Skupaj

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva

Podrobni podatki za naslov 1: Lastna sredstva

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| Prvotni izglasovani proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Od upravičenosti za tekoče leto | Od prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna |
| 11. | Prelevmani na sladkor | 125 | (90) | (69) | — | (69) | (69) | — | (69) | 77,12 % | — |
| 12. | Carine | 16  186 | 16  174 | 16  485 | 46 | 16  531 | 16  473 | 25 | 16  499 | 102,01 % | 32 |
| 13. | DDV | 17  882 | 17  690 | 17  746 | — | 17  746 | 17  746 | — | 17  746 | 100,32 % | — |
| 14. | BND | 99  767 | 94  614 | 94  863 | — | 94  863 | 94  863 | — | 94  863 | 100,26 % | — |
| 15. | Popravek proračunskih neravnovesij | — | — | (172) | — | (172) | (172) | — | (172) | 0,00 % | — |
| Skupaj | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |

(V milijonih EUR)

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Prvotni izglasovani proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Od upravičenosti za tekoče leto

Od prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

11.

11.

Prelevmani na sladkor

125

(90)

(69)

—

(69)

(69)

—

(69)

77,12 %

—

12.

12.

Carine

16  186

16  174

16  485

46

16  531

16  473

25

16  499

102,01 %

32

13.

13.

DDV

17  882

17  690

17  746

—

17  746

17  746

—

17  746

100,32 %

—

14.

14.

BND

99  767

94  614

94  863

—

94  863

94  863

—

94  863

100,26 %

—

15.

15.

Popravek proračunskih neravnovesij

—

—

(172)

—

(172)

(172)

—

(172)

0,00 %

—

Skupaj

Skupaj

1 33  960

1 33  960

1 28  388

1 28  388

1 28  853

1 28  853

46

46

1 28  899

1 28  899

1 28  841

1 28  841

25

25

1 28  867

1 28  867

100,37 %

100,37 %

32

32

Podrobni podatki za naslov 3: Presežki, neporabljena sredstva in popravki v zvezi z lastnimi sredstvi

Podrobni podatki za naslov 3: Presežki, neporabljena sredstva in popravki v zvezi z lastnimi sredstvi

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Poglavje | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot | Neporavnano |
| Prvotni izglasovani proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Od upravičenosti za tekoče leto | Od prenesenih upravičenosti | Skupaj | % proračuna |
| 30. | Presežek iz prejšnjega leta | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 100,00 % | — |
| 31. | Saldi DDV | — | (81) | (284) | — | (284) | (79) | — | (79) | 97,59 % | (205) |
| 32. | Saldi BND | — | 4  176 | 9  825 | — | 9  825 | 4  212 | — | 4  212 | 100,87 % | 5  613 |
| 34. | Popravek za neudeležbo na področju PNZ | — | — | (2) | — | (2) | (2) | — | (2) | 0,00 % | — |
| 35. | Popravek za Združeno kraljestvo – popravki | — | — | (18) | — | (18) | (18) | — | (18) | 0,00 % | — |
| 36. | Popravek za Združeno kraljestvo – vmesni izračun | — | — | (19) | — | (19) | (19) | — | (19) | 0,00 % | — |
| Skupaj | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |

(V milijonih EUR)

Poglavje

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

Neporavnano

Prvotni izglasovani proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Od upravičenosti za tekoče leto

Od prenesenih upravičenosti

Skupaj

% proračuna

30.

30.

Presežek iz prejšnjega leta

—

1  005

1  005

—

1  005

1  005

—

1  005

100,00 %

—

31.

31.

Saldi DDV

—

(81)

(284)

—

(284)

(79)

—

(79)

97,59 %

(205)

32.

32.

Saldi BND

—

4  176

9  825

—

9  825

4  212

—

4  212

100,87 %

5  613

34.

34.

Popravek za neudeležbo na področju PNZ

—

—

(2)

—

(2)

(2)

—

(2)

0,00 %

—

35.

35.

Popravek za Združeno kraljestvo – popravki

—

—

(18)

—

(18)

(18)

—

(18)

0,00 %

—

36.

36.

Popravek za Združeno kraljestvo – vmesni izračun

—

—

(19)

—

(19)

(19)

—

(19)

0,00 %

—

Skupaj

Skupaj

—

5  101

5  101

10  507

10  507

—

10  507

10  507

5  100

5  100

—

5  100

5  100

99,98 %

99,98 %

5  407

5  407

4.2.   IZVRŠEVANJE PRIHODKOV

IZVRŠEVANJE PRIHODKOV

4.2.1.   
  Pregled prihodkov iz leta 2014

Pregled prihodkov iz leta 2014

V prvotnem sprejetem proračunu EU, ki ga je podpisal predsednik Evropskega parlamenta 20. novembra 2013, so odobritve plačil znašale 1 35  505 milijonov EUR, z lastnimi sredstvi pa naj bi se financiralo 1 33  960 milijonov EUR. Ocene prihodkov in odhodkov v prvotnem proračunu se med proračunskim letom navadno spreminjajo, te prilagoditve pa so predstavljene v spremembah proračuna. Popravki lastnih sredstev iz naslova BND zagotavljajo, da se v proračunu predvideni prihodki natanko ujemajo s predvidenimi odhodki. V skladu z načelom uravnoteženosti morajo biti proračunski prihodki in odhodki (odobritve plačil) namreč uravnoteženi.

Leta 2014 je bilo sprejetih sedem sprememb proračuna. Ob upoštevanju teh sprememb proračuna so končni sprejeti prihodki v proračunu za leto 2014 skupaj znašali 1 39  034 milijonov EUR. Ti so se financirali iz lastnih sredstev v višini 1 28  388 milijonov EUR (torej 5  572 milijonov EUR manj od prvotne napovedi), preostanek pa se je financiral iz drugih prihodkov. Povečane potrebe po financiranju odobritev plačil so bile pokrite v glavnem s prihodki od glob. Poleg tega so presežek iz prejšnjega proračunskega leta in izredni prihodki, ki so posledica popravkov BND in DDV iz prejšnjih let, bistveno zmanjšali izravnalni prispevek držav članic iz naslova BND.

Spremembi proračuna št. 2 in št. 3/2014 sta vključevali globe in z njimi povezane obresti v višini 3  850 milijonov EUR, ki so bile naložene podjetjem in so bile znane v času, ko so bili pripravljeni ustrezni predlogi spremembe proračuna. Do 31. decembra 2014 so postale druge globe dokončne, in sicer bodisi, ker je bila sprejeta dokončna sodba ali ker se podjetja niso pritožila na nove sklepe o naložitvi globe.

Prihodki, prispevki in povračila v zvezi s sporazumi in programi EU skupaj znašajo 3  225 milijonov EUR. Glavni zneski se nanašajo na EKJS in EKSRP (in zlasti na potrditve obračunov in nepravilnosti), sodelovanje tretjih držav v raziskovalnih programih ter druge prispevke in povračila za programe/dejavnosti EU. Pomemben del tega zneska so namenski prejemki, ki običajno povzročijo vnos dodatnih odobritev na strani odhodkov.

Kar zadeva rezultat pri lastnih sredstvih, so zbrana tradicionalna lastna sredstva skoraj popolnoma ustrezala napovedanim zneskom, in sicer zato, ker so bile proračunske ocene, ki so bile spremenjene v času, ko je bil pripravljen predlog spremembe proračuna št. 4/2014 (zmanjšanje ocen za 646 milijonov EUR v skladu z novimi napovedmi iz pomladi 2014), ponovno spremenjene v predlogu spremembe proračuna št. 6/2014, da bi se upošteval dejanski ritem zbiranja. Zato so bile povečane za 420 milijonov EUR.

Končna plačila držav članic iz naslova DDV in BND so bila prav tako zelo blizu končne proračunske ocene. Razlike med napovedanimi in dejansko vplačanimi zneski so posledica razlik med tečaji eura, uporabljenimi za namene proračuna, in veljavnimi tečaji v času, ko so države članice, ki niso članice EMU, dejansko izvedle plačila.

Popravek v letu 2014 je zajel večje spremembe podatkov o BND za obdobje do leta 2002. Zato je bil to doslej največji popravek in je znašal 9,5 milijarde EUR za vse države članice EU skupaj. Svet je zaradi te izjemne situacije 18. decembra sprejel predlog Komisije (Uredba Sveta (EU, Euratom) št. 1377/2014 z dne 18. decembra 2014), na podlagi katerega lahko države članice plačilo brez obresti in pod strogimi pogoji odložijo do 1. septembra 2015. V skladu s tem se je 6 držav članic odločilo, da bo svoje popravke plačalo leta 2015. Znesek odloženega plačila znaša 5,4 milijarde EUR.

Znesek lastnih sredstev, ki ga mora Komisija še prejeti, se nanaša na spremembe proračuna št. 2 do 7/2014, sprejete 17. decembra 2014. V skladu s členom 10 Uredbe Sveta št. 1150/2000 z dne 22. maja 2000 (UL L 130, 31.5.2000, str. 1) so bile vknjižbe, ki ustrezajo popravkom prispevkov iz lastnih sredstev, opravljene prvi delovni dan februarja 2015. Popravki nacionalnih prispevkov držav članic na podlagi DDV in BND v proračun EU se izvedejo vsako leto prvi delovni dan decembra.

4.2.2.   
  Prihodki iz lastnih sredstev

Prihodki iz lastnih sredstev

Velika večina prihodkov prihaja iz lastnih sredstev. To je določeno v členu 311 Pogodbe o delovanju EU: „Brez vpliva na druge prihodke se proračun v celoti financira iz lastnih sredstev.“ Večina proračunskih odhodkov se financira iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se delijo na naslednje kategorije:

| (1) | Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja (z letom 2014 20 %). Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva običajno pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(1)

Tradicionalna lastna sredstva obsegajo carine in prelevmane na sladkor. Ta lastna sredstva morajo plačevati gospodarski subjekti in jih zbirajo države članice v imenu EU. Vendar države članice obdržijo 25 % teh sredstev kot nadomestilo za stroške zbiranja (z letom 2014 20 %). Carine se zaračunavajo za uvoz proizvodov iz tretjih držav, in sicer po stopnjah, ki temeljijo na skupni carinski tarifi. Prelevmane na sladkor plačujejo proizvajalci sladkorja za financiranje izvoznih nadomestil za sladkor. Tradicionalna lastna sredstva običajno pomenijo okoli 13 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (2) | Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 %BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV običajno pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(2)

Lastna sredstva iz naslova davka na dodano vrednost (DDV) se zaračunavajo od osnov za DDV držav članic, pri čemer so te osnove za ta namen usklajene v skladu s pravili EU. Od usklajene osnove vsake države članice se zaračuna enak odstotek. Vendar je osnova za DDV, ki se pri tem upošteva, omejena na 50 %BND posamezne države članice. Sredstva iz naslova DDV običajno pomenijo okoli 12 % prihodkov iz lastnih sredstev.

| (3) | Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND običajno pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(3)

Sredstva iz naslova bruto nacionalnega dohodka (BND) se uporabljajo za uravnovešenje proračunskih prihodkov in odhodkov, tj. za financiranje tistega dela proračuna, ki ga ne krije noben drug vir prihodkov. Od BND vsake države članice, ki se določi v skladu s pravili EU, se zaračuna enak odstotni delež. Sredstva iz naslova BND običajno pomenijo okoli 75 % prihodkov iz lastnih sredstev.

Lastna sredstva se dodeljujejo v skladu s pravili iz Sklepa Sveta št. 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev EU (v nadaljnjem besedilu: SLS iz leta 2007). Za obdobje 2014–2020 je bil sprejet nov sklep o sistemu virov lastnih sredstev EU (Sklep Sveta 2014/335/EU, Euratom z dne 26. maja 2014 (v nadaljnjem besedilu: SLS iz leta 2014)). SLS iz leta 2014 bo začel veljati, ko ga bodo ratificirale vse države članice v skladu s svojimi ustavnimi pravili (po pričakovanjih na začetku leta 2016). Do takrat velja SLS iz leta 2007. Retroaktivni učinki (SLS iz leta 2014 se bo uporabljal od 1. januarja 2014) bodo upoštevani v proračunskem letu, ko bo sklep začel veljati.

4.2.3.   
  Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva

Tradicionalna lastna sredstva: vsi določeni zneski tradicionalnih lastnih sredstev se morajo knjižiti na enega od računov, ki jih vodijo pristojni organi:

| — | na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski, |
| --- | --- |

—

na navadni račun iz člena 6(3)(a) Uredbe št. 1150/2000: vsi izterjani ali zajamčeni zneski,

| — | na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo. |
| --- | --- |

—

na posebni račun iz člena 6(3)(b) Uredbe št. 1150/2000: vsi zneski, ki še niso bili izterjani in/ali zajamčeni; na ta račun se lahko knjižijo tudi zajamčeni zneski, ki se izpodbijajo.

Za posebne račune države članice pošljejo Komisiji četrtletno poročilo, ki vključuje:

| — | saldo za izterjavo v preteklem četrtletju, |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo v preteklem četrtletju,

| — | ugotovljene upravičenosti v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

ugotovljene upravičenosti v zadevnem četrtletju,

| — | popravke osnove (popravki/razveljavitve) v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

popravke osnove (popravki/razveljavitve) v zadevnem četrtletju,

| — | odpisane zneske (ki jih ni mogoče dati na razpolago v skladu s členom 17(2) Uredbe št. 1150/2000), |
| --- | --- |

—

odpisane zneske (ki jih ni mogoče dati na razpolago v skladu s členom 17(2) Uredbe št. 1150/2000),

| — | izterjane zneske v zadevnem četrtletju, |
| --- | --- |

—

izterjane zneske v zadevnem četrtletju,

| — | saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja. |
| --- | --- |

—

saldo za izterjavo ob koncu zadevnega četrtletja.

Tradicionalna lastna sredstva se morajo vknjižiti na račun Komisije pri zakladnici ali organu, ki ga določi država članica, najpozneje prvi delovni dan po 19. dnevu drugega meseca, ki sledi mesecu, v katerem je bila upravičenost ugotovljena (ali izterjana, v primeru posebnega računa). Države članice za kritje stroškov zbiranja zadržijo 25 % tradicionalnih lastnih sredstev (20 % po SLS iz leta 2014). Pogojne upravičenosti do lastnih sredstev se prilagodijo na osnovi verjetnosti, da bodo izterjane.

4.2.4.   
  Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Sredstva iz naslova DDV in sredstva iz naslova BND

Lastna sredstva iz naslova DDV izhajajo iz uporabe enotne stopnje, ki velja za vse države članice, na usklajeni osnovi za DDV, določeni v skladu s pravili člena 2(1)(b) SLS iz leta 2007. Enotna stopnja je določena na 0,30 %, razen za obdobje 2007–2013, v katerem je bila vpoklicna stopnja za Avstrijo določena na 0,225 %, za Nemčijo na 0,15 % ter za Nizozemsko in Švedsko na 0,10 %. Osnova za DDV je omejena na 50 % BND za vse države članice. Vpoklicna stopnja bo v skladu s SLS iz leta 2014 ostala 0,3 %, razen za obdobje 2014–2020, ko bo vpoklicna stopnja za Nemčijo, Nizozemsko in Švedsko določena na 0,15 %.

Sredstva iz naslova BND so spremenljiva sredstva, namenjena zagotavljanju potrebnih prihodkov v vsakem danem letu za kritje odhodkov, ki presegajo zbrani znesek iz tradicionalnih lastnih sredstev, sredstev iz naslova DDV in raznih prihodkov. Prihodki izhajajo iz uporabe enotne stopnje na skupnem BND vseh držav članic. Sredstva iz naslova DDV in BND se določijo na podlagi napovedi osnov za DDV in BND, oblikovanih ob pripravi predloga proračuna. Te napovedi se pozneje pregledajo in spremenijo; zneski se med zadevnim proračunskim letom posodobijo s spremembo proračuna. Dejanski podatki o zneskih za osnove za DDV in BND so razpoložljivi v letu, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Komisija izračuna razlike med zneski, ki jih dolgujejo države članice glede na dejanske osnove, in zneski, dejansko plačanimi na podlagi (spremenjenih) napovedi. Te salde DDV in BND, pozitivne ali negativne, Komisija vpokliče od držav članic do prvega delovnega dne v decembru leta, ki sledi zadevnemu proračunskemu letu. Svet je 18. decembra 2014 sprejel Uredbo (EU, Euratom) št. 1377/2014, ki državam članicam omogoča, da pod nekaterimi pogoji odložijo dajanje na voljo saldov DDV in BND do prvega delovnega dne septembra naslednjega leta. Popravki dejanske osnove za DDV in BND so še vedno mogoči v naslednjih štirih letih, če ni izdan pridržek. Prej izračunani saldi se prilagodijo in razlika se vpokliče hkrati s saldi DDV in BND za prejšnje proračunsko leto.

Med kontrolami poročil o prihodkih iz DDV in podatkov o BND lahko Komisija države članice obvesti o pridržkih v zvezi z nekaterimi točkami, ki bi lahko imele posledice na njihove prispevke iz lastnih sredstev. Te točke se lahko na primer nanašajo na to, da ni sprejemljivih podatkov ali da je treba razviti ustrezno metodologijo. Te pridržke je treba obravnavati kot morebitne terjatve do držav članic za negotove zneske, saj njihovega finančnega vpliva ni mogoče natančno oceniti. Ko se lahko določi natančni znesek, se vpokličejo ustrezna sredstva iz naslova DDV in BND v zvezi s saldi DDV in BND ali posameznimi zahtevki za plačilo.

4.2.5.   
  Popravek za Združeno kraljestvo

Popravek za Združeno kraljestvo

Ta mehanizem zmanjšuje plačila iz lastnih sredstev Združenega kraljestva sorazmerno z njegovim tako imenovanim „proračunskim neravnovesjem“ in ustrezno poveča plačila iz lastnih sredstev drugih držav članic. Mehanizem za popravek proračunskega neravnovesja v dobro Združenega kraljestva sta uvedla Evropski svet v Fontainebleauju (junija 1984) in iz njegovega zasedanja izhajajoči Sklep z dne 7. maja 1985 o lastnih sredstvih. Namen mehanizma je bil zmanjšati proračunsko neravnovesje Združenega kraljestva z zmanjšanjem plačil Združenega kraljestva EU. Nemčija, Avstrija, Švedska in Nizozemska so upravičene do znižanja zneska za financiranje popravka (omejeno na eno četrtino njihovega običajnega deleža).

4.2.6.   
  Bruto znižanje

Bruto znižanje

Evropski svet z dne 15. in 16. decembra 2005 je sklenil, da se Nizozemski in Švedski odobri bruto znižanje njunih letnih prispevkov na osnovi BND v obdobju 2007–2013. SLS iz leta 2007 na podlagi teh sklepov določa, da se Nizozemski odobri bruto letno znižanje prispevka na osnovi BND v višini 605 milijonov EUR, Švedski pa v višini 150 milijonov EUR, izraženih v cenah iz leta 2004. Evropski svet z dne 7. in 8. februarja 2013 je sklenil, da bo za Dansko, Nizozemsko in Švedsko veljalo bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND le za obdobje 2014–2020 in da bo za Avstrijo veljalo bruto znižanje njenega letnega prispevka na osnovi BND le za obdobje 2014–2016. Za Dansko, Nizozemsko in Švedsko bo veljalo bruto znižanje njihovih letnih prispevkov na osnovi BND v višini 130 milijonov EUR, 695 milijonov EUR oziroma 185 milijonov EUR. Za Avstrijo bo veljalo bruto znižanje njenega letnega prispevka na osnovi BND v višini 30 milijonov EUR v letu 2014, 20 milijonov EUR v letu 2015 in 10 milijonov EUR v letu 2016 (vsi zneski so v cenah iz leta 2011). Te določbe so bile vključene v SLS iz leta 2014 in se bodo uporabljale (retroaktivno) po začetku njegove veljavnosti.

5.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNSKIH ODHODKOV EU

5.1.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): RAZČLENITEV TER SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 63  986 | (0) | 63  986 | 150 | 3  474 | 67  611 | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 289 | 3  548 | 69  699 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 16  484 | — | 16  484 | 0 | 2  645 | 19  129 | 11  441 | 415 | 11  857 | 128 | 3  323 | 15  308 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 47  502 | — | 47  502 | 150 | 830 | 48  482 | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 161 | 224 | 54  392 |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri | 59  267 | (76) | 59  191 | — | 2  105 | 61  296 | 56  459 | (500) | 55  959 | 35 | 1  968 | 57  962 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 43  778 | — | 43  778 | — | 1  724 | 45  502 | 43  777 | (1) | 43  776 | 13 | 1  724 | 45  514 |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 2  172 | 0 | 2  172 | 3 | 81 | 2  256 | 1  677 | (17) | 1  660 | 10 | 78 | 1  747 |
| 4. | Evropa v svetu | 8  325 | 98 | 8  423 | 6 | 571 | 9  000 | 6  191 | 734 | 6  925 | 35 | 521 | 7  481 |
| 5. | Uprava | 8  405 | (1) | 8  405 | 1 | 765 | 9  171 | 8  406 | 0 | 8  406 | 772 | 862 | 10  040 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3  532 | — | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | — | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| 6. | Nadomestila | 29 | — | 29 | — | — | 29 | 29 | — | 29 | — | — | 29 |
| 8. | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Posebni instrumenti | 456 | 29 | 485 | 18 | 74 | 577 | 350 | (157) | 193 | 270 | 74 | 536 |
| Skupaj | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(V milijonih EUR)

Razdelek VFO

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

1.

Pametna in vključujoča rast

63  986

(0)

63  986

150

3  474

67  611

62  393

3  470

65  863

289

3  548

69  699

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

16  484

16  484

—

16  484

16  484

0

0

2  645

2  645

19  129

19  129

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

128

128

3  323

3  323

15  308

15  308

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

47  502

47  502

—

47  502

47  502

150

150

830

830

48  482

48  482

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

161

161

224

224

54  392

54  392

2.

2.

Trajnostna rast: naravni viri

59  267

(76)

59  191

—

2  105

61  296

56  459

(500)

55  959

35

1  968

57  962

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

43  778

43  778

—

43  778

43  778

—

1  724

1  724

45  502

45  502

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

13

13

1  724

1  724

45  514

45  514

3.

3.

Varnost in državljanstvo

2  172

0

2  172

3

81

2  256

1  677

(17)

1  660

10

78

1  747

4.

4.

Evropa v svetu

8  325

98

8  423

6

571

9  000

6  191

734

6  925

35

521

7  481

5.

5.

Uprava

8  405

(1)

8  405

1

765

9  171

8  406

0

8  406

772

862

10  040

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3  532

3  532

—

3  531

3  531

1

1

399

399

3  931

3  931

3  532

3  532

—

3  531

3  531

452

452

492

492

4  475

4  475

6.

6.

Nadomestila

29

—

29

—

—

29

29

—

29

—

—

29

8.

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

9.

Posebni instrumenti

456

29

485

18

74

577

350

(157)

193

270

74

536

Skupaj

Skupaj

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.2.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2015 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | % | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Namenski prejemki (Efta) | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 67  611 | 44  260 | 150 | 1  561 | 45  972 | 67,99 % | 1  913 | 8  480 | 10  392 | 15,37 % | 11  246 | — | 0 | 11  247 | 16,63 % |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 19  129 | 16  466 | 0 | 1  552 | 18  018 | 94,19 % | 1  092 | — | 1  092 | 5,71 % | 18 | — | 0 | 19 | 0,10 % |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 48  482 | 27  794 | 150 | 9 | 27  954 | 57,66 % | 820 | 8  480 | 9  300 | 19,18 % | 11  228 | — | — | 11  228 | 23,16 % |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri | 61  296 | 46  866 | — | 1  397 | 48  263 | 78,74 % | 708 | 2  866 | 3  575 | 5,83 % | 9  458 | — | — | 9  458 | 15,43 % |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 45  502 | 42  910 | — | 1  383 | 44  293 | 97,34 % | 341 | 868 | 1  209 | 2,66 % | 0 | — | — | 0 | 0,00 % |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 2  256 | 1  463 | 3 | 41 | 1  507 | 66,81 % | 40 | 254 | 294 | 13,02 % | 455 | — | — | 455 | 20,17 % |
| 4. | Evropa v svetu | 9  000 | 8  280 | 6 | 203 | 8  489 | 94,32 % | 368 | 136 | 504 | 5,60 % | 7 | — | 0 | 7 | 0,07 % |
| 5. | Uprava | 9  171 | 8  313 | 1 | 571 | 8  884 | 96,87 % | 195 | 4 | 199 | 2,17 % | 88 | — | — | 88 | 0,96 % |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,40 % | 56 | 4 | 60 | 0,00 % | 82 | — | — | 82 | 2,09 % |
| 6. | Nadomestila | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Posebni instrumenti | 577 | 45 | 18 | — | 64 | 11,06 % | 74 | 361 | 435 | 75,37 % | 78 | — | — | 78 | 13,57 % |
| Skupaj | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,50 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,27 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,23 % |

(V milijonih EUR)

Razdelek VFO

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2015

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

%

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Namenski prejemki (Efta)

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Pametna in vključujoča rast

67  611

44  260

150

1  561

45  972

67,99 %

1  913

8  480

10  392

15,37 %

11  246

—

0

11  247

16,63 %

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

19  129

19  129

16  466

16  466

0

0

1  552

1  552

18  018

18  018

94,19 %

94,19 %

1  092

1  092

—

1  092

1  092

5,71 %

5,71 %

18

18

—

0

0

19

19

0,10 %

0,10 %

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

48  482

48  482

27  794

27  794

150

150

9

9

27  954

27  954

57,66 %

57,66 %

820

820

8  480

8  480

9  300

9  300

19,18 %

19,18 %

11  228

11  228

—

—

11  228

11  228

23,16 %

23,16 %

2.

Trajnostna rast: naravni viri

61  296

46  866

—

1  397

48  263

78,74 %

708

2  866

3  575

5,83 %

9  458

—

—

9  458

15,43 %

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

45  502

45  502

42  910

42  910

—

1  383

1  383

44  293

44  293

97,34 %

97,34 %

341

341

868

868

1  209

1  209

2,66 %

2,66 %

0

0

—

—

0

0

0,00 %

0,00 %

3.

Varnost in državljanstvo

2  256

1  463

3

41

1  507

66,81 %

40

254

294

13,02 %

455

—

—

455

20,17 %

4.

Evropa v svetu

9  000

8  280

6

203

8  489

94,32 %

368

136

504

5,60 %

7

—

0

7

0,07 %

5.

Uprava

9  171

8  313

1

571

8  884

96,87 %

195

4

199

2,17 %

88

—

—

88

0,96 %

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

3  931

3  931

3  445

3  445

1

1

343

343

3  789

3  789

96,40 %

96,40 %

56

56

4

4

60

60

0,00 %

0,00 %

82

82

—

—

82

82

2,09 %

2,09 %

6.

Nadomestila

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Posebni instrumenti

577

45

18

—

64

11,06 %

74

361

435

75,37 %

78

—

—

78

13,57 %

Skupaj

Skupaj

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,50 %

75,50 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,27 %

10,27 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,23 %

14,23 %

5.3.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Izvršena plačila | | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo | Razdelek VFO |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | % | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Namenski prejemki (Efta) | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16= 15/1 |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 69  699 | 65  730 | 267 | 1  686 | 67  683 | 97,11 % | 121 | 0 | 1  860 | 1  980 | 2,84 % | 12 | 22 | 2 | 36 | 0,05 % |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 15  308 | 11  740 | 108 | 1  483 | 13  331 | 87,09 % | 104 | 0 | 1  838 | 1  943 | 12,69 % | 12 | 20 | 2 | 33 | 0,22 % |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 54  392 | 53  990 | 159 | 203 | 54  352 | 99,93 % | 16 | — | 21 | 38 | 0,07 % | 0 | 2 | — | 2 | 0,00 % |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri | 57  962 | 55  050 | 33 | 1  502 | 56  584 | 97,62 % | 34 | 868 | 467 | 1  369 | 2,36 % | 7 | 2 | — | 9 | 0,02 % |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 45  514 | 42  891 | 12 | 1  383 | 44  287 | 97,30 % | 16 | 868 | 341 | 1  226 | 2,69 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,00 % |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 1  747 | 1  648 | 8 | 55 | 1  711 | 97,94 % | 8 | 0 | 23 | 31 | 1,75 % | 4 | 2 | 0 | 5 | 0,31 % |
| 4. | Evropa v svetu | 7  481 | 6  880 | 29 | 297 | 7  206 | 96,32 % | 34 | 9 | 224 | 267 | 3,57 % | 2 | 6 | 0 | 8 | 0,10 % |
| 5. | Uprava | 10  040 | 7  643 | 697 | 480 | 8  819 | 87,84 % | 673 | 4 | 382 | 1  060 | 10,55 % | 86 | 75 | — | 161 | 1,61 % |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,33 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,72 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,94 % |
| 6. | Nadomestila | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Posebni instrumenti | 536 | 157 | 270 | 38 | 465 | 86,70 % | 0 | 36 | 35 | 71 | 13,28 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,02 % |
| Skupaj | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,61 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,24 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,15 % |

(V milijonih EUR)

Izvršena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Razdelek VFO

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

%

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Namenski prejemki (Efta)

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16= 15/1

1.

Pametna in vključujoča rast

69  699

65  730

267

1  686

67  683

97,11 %

121

0

1  860

1  980

2,84 %

12

22

2

36

0,05 %

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

15  308

15  308

11  740

11  740

108

108

1  483

1  483

13  331

13  331

87,09 %

87,09 %

104

104

0

0

1  838

1  838

1  943

1  943

12,69 %

12,69 %

12

12

20

20

2

2

33

33

0,22 %

0,22 %

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

54  392

54  392

53  990

53  990

159

159

203

203

54  352

54  352

99,93 %

99,93 %

16

16

—

21

21

38

38

0,07 %

0,07 %

0

0

2

2

—

2

2

0,00 %

0,00 %

2.

Trajnostna rast: naravni viri

57  962

55  050

33

1  502

56  584

97,62 %

34

868

467

1  369

2,36 %

7

2

—

9

0,02 %

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

45  514

45  514

42  891

42  891

12

12

1  383

1  383

44  287

44  287

97,30 %

97,30 %

16

16

868

868

341

341

1  226

1  226

2,69 %

2,69 %

0

0

1

1

—

2

2

0,00 %

0,00 %

3.

Varnost in državljanstvo

1  747

1  648

8

55

1  711

97,94 %

8

0

23

31

1,75 %

4

2

0

5

0,31 %

4.

Evropa v svetu

7  481

6  880

29

297

7  206

96,32 %

34

9

224

267

3,57 %

2

6

0

8

0,10 %

5.

Uprava

10  040

7  643

697

480

8  819

87,84 %

673

4

382

1  060

10,55 %

86

75

—

161

1,61 %

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

4  475

4  475

3  027

3  027

402

402

300

300

3  729

3  729

83,33 %

83,33 %

418

418

4

4

192

192

614

614

13,72 %

13,72 %

82

82

50

50

—

132

132

2,94 %

2,94 %

6.

Nadomestila

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Posebni instrumenti

536

157

270

38

465

86,70 %

0

36

35

71

13,28 %

0

0

—

0

0,02 %

Skupaj

Skupaj

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,61 %

96,61 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,24 %

3,24 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,15 %

0,15 %

5.4.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI (RAL)

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 1 66  761 | (2  037) | (60  662) | 1 04  062 | 45  972 | (7  021) | (4) | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 29  657 | (808) | (8  167) | 20  681 | 18  018 | (5  164) | (4) | 12  850 | 33  532 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 1 37  105 | (1  229) | (52  494) | 83  381 | 27  954 | (1  857) | (0) | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri | 27  978 | (275) | (11  930) | 15  773 | 48  263 | (44  655) | (0) | 3  609 | 19  382 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 40 | (3) | (21) | 16 | 44  293 | (44  266) | — | 27 | 43 |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 3  092 | (306) | (944) | 1  841 | 1  507 | (767) | — | 740 | 2  582 |
| 4. | Evropa v svetu | 23  285 | (721) | (5  490) | 17  075 | 8  489 | (1  716) | (1) | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Uprava | 892 | (182) | (709) | 1 | 8  884 | (8  110) | (9) | 765 | 766 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| 6. | Nadomestila | — | — | — | — | 29 | (29) | — | — | — |
| 8. | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Posebni instrumenti | 401 | (0) | (401) | — | 64 | (64) | — | 0 | 0 |
| Skupaj | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(V milijonih EUR)

Razdelek VFO

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavljene obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

1 66  761

(2  037)

(60  662)

1 04  062

45  972

(7  021)

(4)

38  947

1 43  009

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

29  657

29  657

(808)

(808)

(8  167)

(8  167)

20  681

20  681

18  018

18  018

(5  164)

(5  164)

(4)

(4)

12  850

12  850

33  532

33  532

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1 37  105

1 37  105

(1  229)

(1  229)

(52  494)

(52  494)

83  381

83  381

27  954

27  954

(1  857)

(1  857)

(0)

(0)

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Trajnostna rast: naravni viri

27  978

(275)

(11  930)

15  773

48  263

(44  655)

(0)

3  609

19  382

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

40

40

(3)

(3)

(21)

(21)

16

16

44  293

44  293

(44  266)

(44  266)

—

27

27

43

43

3.

Varnost in državljanstvo

3  092

(306)

(944)

1  841

1  507

(767)

—

740

2  582

4.

Evropa v svetu

23  285

(721)

(5  490)

17  075

8  489

(1  716)

(1)

6  772

23  846

5.

Uprava

892

(182)

(709)

1

8  884

(8  110)

(9)

765

766

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

557

557

(156)

(156)

(402)

(402)

—

3  789

3  789

(3  328)

(3  328)

(8)

(8)

453

453

453

453

6.

Nadomestila

—

—

—

—

29

(29)

—

—

—

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Posebni instrumenti

401

(0)

(401)

—

64

(64)

—

0

0

Skupaj

Skupaj

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.5.   VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

VEČLETNI FINANČNI OKVIR (VFO): RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Razdelek VFO | <2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Skupaj |
| 1. | Pametna in vključujoča rast | 2  915 | 414 | 1  578 | 4  327 | 11  007 | 27  951 | 55  870 | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta | 255 | 211 | 1  260 | 2  274 | 3  001 | 5  451 | 8  230 | 12  850 | 33  532 |
| | 1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija | 2  660 | 203 | 318 | 2  053 | 8  007 | 22  500 | 47  640 | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Trajnostna rast: naravni viri | 338 | 50 | 93 | 116 | 193 | 3  524 | 11  459 | 3  609 | 19  382 |
| | od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila | 0 | — | — | 0 | 0 | 9 | 7 | 27 | 43 |
| 3. | Varnost in državljanstvo | 14 | 31 | 73 | 158 | 261 | 497 | 807 | 740 | 2  582 |
| 4. | Evropa v svetu | 944 | 539 | 842 | 1  336 | 2  800 | 4  686 | 5  928 | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Uprava | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 765 | 766 |
| | od tega: upravni odhodki institucij | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| 6. | Nadomestila | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negativna rezerva | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Posebni instrumenti | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Skupaj | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(V milijonih EUR)

Razdelek VFO

<2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Skupaj

1.

Pametna in vključujoča rast

2  915

414

1  578

4  327

11  007

27  951

55  870

38  947

1 43  009

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

1a: Konkurenčnost za rast in delovna mesta

255

255

211

211

1  260

1  260

2  274

2  274

3  001

3  001

5  451

5  451

8  230

8  230

12  850

12  850

33  532

33  532

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

1b: Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

2  660

2  660

203

203

318

318

2  053

2  053

8  007

8  007

22  500

22  500

47  640

47  640

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Trajnostna rast: naravni viri

338

50

93

116

193

3  524

11  459

3  609

19  382

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

od tega: tržni ukrepi in neposredna plačila

0

0

—

—

0

0

0

0

9

9

7

7

27

27

43

43

3.

Varnost in državljanstvo

14

31

73

158

261

497

807

740

2  582

4.

Evropa v svetu

944

539

842

1  336

2  800

4  686

5  928

6  772

23  846

5.

Uprava

—

—

—

—

—

0

1

765

766

od tega: upravni odhodki institucij

od tega: upravni odhodki institucij

—

—

—

—

—

—

—

453

453

453

453

6.

Nadomestila

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negativna rezerva

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Posebni instrumenti

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Skupaj

Skupaj

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.6.   PODROČJE: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

PODROČJE: RAZČLENITEV IN SPREMEMBE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj | Proračunske odobritve | Dodatne odobritve | Razpoložljive odobritve skupaj |
| Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Prenosi | Namenski prejemki |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 213 | 20 | 233 | — | 118 | 351 | 297 | 2 | 300 | 8 | 121 | 429 |
| 02 | Podjetništvo in industrija | 2  536 | (10) | 2  526 | — | 228 | 2  754 | 2  105 | 60 | 2  165 | 14 | 308 | 2  486 |
| 03 | Konkurenca | 94 | (1) | 93 | — | 6 | 100 | 94 | (1) | 93 | 8 | 6 | 107 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 13  839 | 90 | 13  929 | 168 | 581 | 14  678 | 11  622 | (341) | 11  280 | 51 | 191 | 11  522 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 58  047 | (22) | 58  025 | — | 2  117 | 60  141 | 55  635 | (518) | 55  117 | 22 | 1  981 | 57  120 |
| 06 | Mobilnost in promet | 2  867 | (7) | 2  860 | — | 71 | 2  931 | 1  003 | 1 | 1  004 | 6 | 80 | 1  089 |
| 07 | Okolje | 407 | 1 | 408 | — | 22 | 430 | 346 | 1 | 347 | 18 | 19 | 384 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 6  215 | (53) | 6  162 | — | 1  031 | 7  193 | 4  107 | (11) | 4  096 | 35 | 1  490 | 5  621 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1  637 | (26) | 1  612 | — | 148 | 1  759 | 961 | 107 | 1  068 | 16 | 259 | 1  343 |
| 10 | Neposredne raziskave | 425 | (23) | 401 | — | 580 | 982 | 420 | (23) | 397 | 55 | 497 | 949 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1  066 | (76) | 991 | — | 30 | 1  021 | 780 | 8 | 788 | 5 | 30 | 823 |
| 12 | Notranji trg in storitve | 117 | 1 | 118 | 0 | 15 | 133 | 117 | (3) | 114 | 6 | 15 | 134 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 33  073 | 81 | 33  154 | — | 354 | 33  508 | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 391 | 136 | 43  995 |
| 14 | Obdavčitev in carinska unija | 157 | 0 | 158 | — | 7 | 164 | 122 | 10 | 133 | 7 | 6 | 146 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  820 | 57 | 2  877 | — | 453 | 3  330 | 2  242 | 178 | 2  420 | 12 | 537 | 2  969 |
| 16 | Komuniciranje | 246 | 2 | 248 | — | 11 | 259 | 245 | 6 | 251 | 14 | 11 | 276 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 618 | (2) | 616 | 1 | 26 | 643 | 567 | (13) | 553 | 12 | 25 | 590 |
| 18 | Notranje zadeve | 1  201 | 0 | 1  202 | 2 | 39 | 1  243 | 763 | 5 | 768 | 4 | 31 | 803 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 733 | (55) | 678 | 5 | 55 | 739 | 463 | 74 | 537 | 3 | 52 | 593 |
| 20 | Trgovina | 121 | (2) | 119 | — | 3 | 122 | 115 | 1 | 116 | 3 | 3 | 123 |
| 21 | Razvoj in sodelovanje | 5  084 | 121 | 5  204 | 1 | 263 | 5  469 | 3  658 | 286 | 3  944 | 26 | 222 | 4  192 |
| 22 | Širitev | 1  520 | (45) | 1  475 | — | 13 | 1  488 | 904 | (12) | 892 | 5 | 12 | 908 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 1  006 | 158 | 1  164 | — | 75 | 1  240 | 851 | 564 | 1  415 | 8 | 75 | 1  498 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 78 | (2) | 77 | — | 1 | 77 | 75 | 0 | 75 | 9 | 1 | 84 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 194 | (0) | 194 | — | 11 | 205 | 195 | (0) | 195 | 15 | 11 | 221 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  001 | (40) | 961 | 0 | 162 | 1  124 | 991 | (30) | 961 | 160 | 164 | 1  285 |
| 27 | Proračun | 96 | (11) | 84 | — | 8 | 92 | 96 | (11) | 84 | 7 | 8 | 99 |
| 28 | Revizija | 12 | (0) | 12 | — | 1 | 12 | 12 | (0) | 12 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistika | 132 | 0 | 132 | — | 14 | 146 | 152 | (21) | 131 | 6 | 22 | 160 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 |
| 31 | Jezikovne službe | 388 | 3 | 391 | — | 87 | 478 | 388 | 3 | 391 | 20 | 87 | 498 |
| 32 | Energetika | 933 | 24 | 958 | — | 128 | 1  086 | 588 | 68 | 656 | 5 | 144 | 805 |
| 33 | Pravosodje | 203 | 2 | 205 | — | 11 | 216 | 193 | (6) | 187 | 4 | 12 | 202 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 121 | 0 | 122 | — | 1 | 122 | 43 | 9 | 52 | 3 | 1 | 55 |
| 40 | Rezerve | 456 | (179) | 277 | — | — | 277 | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Druge institucije | 3  532 | (0) | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | (0) | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| Skupaj | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(V milijonih EUR)

Področje

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Proračunske odobritve

Dodatne odobritve

Razpoložljive odobritve skupaj

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Prenosi

Namenski prejemki

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

01

Gospodarske in finančne zadeve

213

20

233

—

118

351

297

2

300

8

121

429

02

02

Podjetništvo in industrija

2  536

(10)

2  526

—

228

2  754

2  105

60

2  165

14

308

2  486

03

03

Konkurenca

94

(1)

93

—

6

100

94

(1)

93

8

6

107

04

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

13  839

90

13  929

168

581

14  678

11  622

(341)

11  280

51

191

11  522

05

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58  047

(22)

58  025

—

2  117

60  141

55  635

(518)

55  117

22

1  981

57  120

06

06

Mobilnost in promet

2  867

(7)

2  860

—

71

2  931

1  003

1

1  004

6

80

1  089

07

07

Okolje

407

1

408

—

22

430

346

1

347

18

19

384

08

08

Raziskave in inovacije

6  215

(53)

6  162

—

1  031

7  193

4  107

(11)

4  096

35

1  490

5  621

09

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1  637

(26)

1  612

—

148

1  759

961

107

1  068

16

259

1  343

10

10

Neposredne raziskave

425

(23)

401

—

580

982

420

(23)

397

55

497

949

11

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1  066

(76)

991

—

30

1  021

780

8

788

5

30

823

12

12

Notranji trg in storitve

117

1

118

0

15

133

117

(3)

114

6

15

134

13

13

Regionalna in mestna politika

33  073

81

33  154

—

354

33  508

40  223

3  244

43  467

391

136

43  995

14

14

Obdavčitev in carinska unija

157

0

158

—

7

164

122

10

133

7

6

146

15

15

Izobraževanje in kultura

2  820

57

2  877

—

453

3  330

2  242

178

2  420

12

537

2  969

16

16

Komuniciranje

246

2

248

—

11

259

245

6

251

14

11

276

17

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

618

(2)

616

1

26

643

567

(13)

553

12

25

590

18

18

Notranje zadeve

1  201

0

1  202

2

39

1  243

763

5

768

4

31

803

19

19

Instrumenti zunanje politike

733

(55)

678

5

55

739

463

74

537

3

52

593

20

20

Trgovina

121

(2)

119

—

3

122

115

1

116

3

3

123

21

21

Razvoj in sodelovanje

5  084

121

5  204

1

263

5  469

3  658

286

3  944

26

222

4  192

22

22

Širitev

1  520

(45)

1  475

—

13

1  488

904

(12)

892

5

12

908

23

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

1  006

158

1  164

—

75

1  240

851

564

1  415

8

75

1  498

24

24

Boj proti goljufijam

78

(2)

77

—

1

77

75

0

75

9

1

84

25

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

194

(0)

194

—

11

205

195

(0)

195

15

11

221

26

26

Upravna služba Komisije

1  001

(40)

961

0

162

1  124

991

(30)

961

160

164

1  285

27

27

Proračun

96

(11)

84

—

8

92

96

(11)

84

7

8

99

28

28

Revizija

12

(0)

12

—

1

12

12

(0)

12

1

1

13

29

29

Statistika

132

0

132

—

14

146

152

(21)

131

6

22

160

30

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  450

44

1  494

—

2

1  495

1  450

44

1  494

—

2

1  495

31

31

Jezikovne službe

388

3

391

—

87

478

388

3

391

20

87

498

32

32

Energetika

933

24

958

—

128

1  086

588

68

656

5

144

805

33

33

Pravosodje

203

2

205

—

11

216

193

(6)

187

4

12

202

34

34

Podnebni ukrepi

121

0

122

—

1

122

43

9

52

3

1

55

40

40

Rezerve

456

(179)

277

—

—

277

150

(150)

—

—

—

—

90

90

Druge institucije

3  532

(0)

3  531

1

399

3  931

3  532

(0)

3  531

452

492

4  475

Skupaj

Skupaj

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.6.1.   
  Področje: primerjava proračunskih napovedi in dejanskih obveznosti

Področje: primerjava proračunskih napovedi in dejanskih obveznosti

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Dodatne Odobritve (23) | Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 213 | 20 | 233 | 118 | 351 | 236 |
| 02 | Podjetništvo in industrija | 2  536 | (10) | 2  526 | 228 | 2  754 | 2  608 |
| 03 | Konkurenca | 94 | (1) | 93 | 6 | 100 | 97 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 13  839 | 90 | 13  929 | 750 | 14  678 | 10  312 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 58  047 | (22) | 58  025 | 2  117 | 60  141 | 47  789 |
| 06 | Mobilnost in promet | 2  867 | (7) | 2  860 | 71 | 2  931 | 2  879 |
| 07 | Okolje | 407 | 1 | 408 | 22 | 430 | 423 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 6  215 | (53) | 6  162 | 1  031 | 7  193 | 7  002 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1  637 | (26) | 1  612 | 148 | 1  759 | 1  708 |
| 10 | Neposredne raziskave | 425 | (23) | 401 | 580 | 982 | 535 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1  066 | (76) | 991 | 30 | 1  021 | 218 |
| 12 | Notranji trg in storitve | 117 | 1 | 118 | 16 | 133 | 123 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 33  073 | 81 | 33  154 | 354 | 33  508 | 17  078 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 157 | — | 158 | 7 | 164 | 160 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  820 | 57 | 2  877 | 453 | 3  330 | 3  223 |
| 16 | Komuniciranje | 246 | 2 | 248 | 11 | 259 | 252 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 618 | (2) | 616 | 27 | 643 | 624 |
| 18 | Notranje zadeve | 1  201 | — | 1  202 | 41 | 1  243 | 523 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 733 | (55) | 678 | 61 | 739 | 687 |
| 20 | Trgovina | 121 | (2) | 119 | 3 | 122 | 120 |
| 21 | Razvoj in sodelovanje | 5  084 | 121 | 5  204 | 264 | 5  469 | 5  353 |
| 22 | Širitev | 1  520 | (45) | 1  475 | 13 | 1  488 | 1  440 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 1  006 | 158 | 1  164 | 75 | 1  240 | 1  187 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 78 | (2) | 77 | 1 | 77 | 77 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 194 | — | 194 | 11 | 205 | 198 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  001 | (40) | 961 | 162 | 1  124 | 1  070 |
| 27 | Proračun | 96 | (11) | 84 | 8 | 92 | 89 |
| 28 | Revizija | 12 | — | 12 | 1 | 12 | 12 |
| 29 | Statistika | 132 | — | 132 | 14 | 146 | 140 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Jezikovne službe | 388 | 3 | 391 | 87 | 478 | 444 |
| 32 | Energetika | 933 | 24 | 958 | 128 | 1  086 | 990 |
| 33 | Pravosodje | 203 | 2 | 205 | 11 | 216 | 209 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 121 | — | 122 | 1 | 122 | 122 |
| 40 | Rezerve | 456 | (179) | 277 | — | 277 | — |
| 90 | Druge institucije | 3  532 | — | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| Skupaj | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(V milijonih EUR)

Področje

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Dodatne Odobritve (23)

23

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

01

Gospodarske in finančne zadeve

213

20

233

118

351

236

02

Podjetništvo in industrija

2  536

(10)

2  526

228

2  754

2  608

03

Konkurenca

94

(1)

93

6

100

97

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

13  839

90

13  929

750

14  678

10  312

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

58  047

(22)

58  025

2  117

60  141

47  789

06

Mobilnost in promet

2  867

(7)

2  860

71

2  931

2  879

07

Okolje

407

1

408

22

430

423

08

Raziskave in inovacije

6  215

(53)

6  162

1  031

7  193

7  002

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1  637

(26)

1  612

148

1  759

1  708

10

Neposredne raziskave

425

(23)

401

580

982

535

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1  066

(76)

991

30

1  021

218

12

Notranji trg in storitve

117

1

118

16

133

123

13

Regionalna in mestna politika

33  073

81

33  154

354

33  508

17  078

14

Obdavčenje in carinska unija

157

—

158

7

164

160

15

Izobraževanje in kultura

2  820

57

2  877

453

3  330

3  223

16

Komuniciranje

246

2

248

11

259

252

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

618

(2)

616

27

643

624

18

Notranje zadeve

1  201

—

1  202

41

1  243

523

19

Instrumenti zunanje politike

733

(55)

678

61

739

687

20

Trgovina

121

(2)

119

3

122

120

21

Razvoj in sodelovanje

5  084

121

5  204

264

5  469

5  353

22

Širitev

1  520

(45)

1  475

13

1  488

1  440

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

1  006

158

1  164

75

1  240

1  187

24

Boj proti goljufijam

78

(2)

77

1

77

77

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

194

—

194

11

205

198

26

Upravna služba Komisije

1  001

(40)

961

162

1  124

1  070

27

Proračun

96

(11)

84

8

92

89

28

Revizija

12

—

12

1

12

12

29

Statistika

132

—

132

14

146

140

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Jezikovne službe

388

3

391

87

478

444

32

Energetika

933

24

958

128

1  086

990

33

Pravosodje

203

2

205

11

216

209

34

Podnebni ukrepi

121

—

122

1

122

122

40

Rezerve

456

(179)

277

—

277

—

90

Druge institucije

3  532

—

3  531

400

3  931

3  789

Skupaj

Skupaj

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

5.7.   PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | | Prevzete obveznosti | Odobritve, prenesene v leto 2015 | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Namenski prejemki | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | % | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Namenski prejemki (Efta) | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 351 | 233 | — | 3 | 236 | 67,1 % | 115 | — | 115 | 32,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 02 | Podjetništvo in industrija | 2  754 | 2  526 | — | 82 | 2  608 | 94,7 % | 146 | — | 146 | 5,3 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 03 | Konkurenca | 100 | 93 | — | 3 | 97 | 97,2 % | 3 | — | 3 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 14  678 | 10  139 | 168 | 5 | 10  312 | 70,3 % | 576 | 2  161 | 2  737 | 18,6 % | 1  629 | — | 0 | 1  629 | 11,1 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 60  141 | 46  400 | — | 1  389 | 47  789 | 79,5 % | 728 | 2  912 | 3  640 | 6,1 % | 8  712 | — | — | 8  712 | 14,5 % |
| 06 | Mobilnost in promet | 2  931 | 2  854 | — | 25 | 2  879 | 98,2 % | 46 | — | 46 | 1,6 % | 6 | — | 0 | 7 | 0,2 % |
| 07 | Okolje | 430 | 407 | — | 16 | 423 | 98,3 % | 6 | — | 6 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Raziskave in inovacije | 7  193 | 6  162 | — | 840 | 7  002 | 97,3 % | 191 | — | 191 | 2,7 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1  759 | 1  612 | — | 97 | 1  708 | 97,1 % | 51 | — | 51 | 2,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 982 | 401 | — | 134 | 535 | 54,5 % | 447 | — | 447 | 45,5 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 1  021 | 216 | — | 2 | 218 | 21,4 % | 28 | 28 | 56 | 5,5 % | 746 | — | — | 746 | 73,1 % |
| 12 | Notranji trg in storitve | 133 | 118 | 0 | 5 | 123 | 92,3 % | 10 | — | 10 | 7,5 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 33  508 | 17  066 | — | 11 | 17  078 | 51,0 % | 343 | 6  481 | 6  824 | 20,4 % | 9  607 | — | — | 9  607 | 28,7 % |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 164 | 157 | — | 2 | 160 | 97,2 % | 5 | — | 5 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 3  330 | 2  877 | — | 347 | 3  223 | 96,8 % | 106 | — | 106 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 16 | Komuniciranje | 259 | 246 | — | 6 | 252 | 97,3 % | 5 | — | 5 | 1,8 % | 3 | — | — | 3 | 1,0 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 643 | 604 | 1 | 19 | 624 | 97,0 % | 7 | 7 | 13 | 2,1 % | 6 | — | — | 6 | 0,9 % |
| 18 | Notranje zadeve | 1  243 | 508 | 2 | 13 | 523 | 42,1 % | 26 | 247 | 273 | 22,0 % | 447 | — | — | 447 | 36,0 % |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 739 | 661 | 5 | 21 | 687 | 93,1 % | 34 | 15 | 49 | 6,6 % | 2 | — | — | 2 | 0,3 % |
| 20 | Trgovina | 122 | 118 | — | 2 | 120 | 97,9 % | 2 | 0 | 2 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,7 % |
| 21 | Razvoj in sodelovanje | 5  469 | 5  195 | 1 | 157 | 5  353 | 97,9 % | 107 | 7 | 114 | 2,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| 22 | Širitev | 1  488 | 1  434 | — | 6 | 1  440 | 96,8 % | 6 | 40 | 46 | 3,1 % | 1 | — | 0 | 1 | 0,1 % |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 1  240 | 1  163 | — | 24 | 1  187 | 95,8 % | 52 | — | 52 | 4,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 77 | 77 | — | — | 77 | 98,9 % | 1 | — | 1 | 1,0 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 205 | 192 | — | 6 | 198 | 96,6 % | 5 | — | 5 | 2,5 % | 2 | — | — | 2 | 0,8 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  124 | 960 | 0 | 110 | 1  070 | 95,3 % | 52 | — | 52 | 4,6 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 27 | Proračun | 92 | 84 | — | 4 | 89 | 96,6 % | 3 | — | 3 | 3,4 % | — | — | — | — | 0,1 % |
| 28 | Revizija | 12 | 12 | — | 0 | 12 | 96,6 % | 0 | — | 0 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 29 | Statistika | 146 | 131 | — | 8 | 140 | 95,7 % | 5 | — | 5 | 3,7 % | 1 | — | — | 1 | 0,6 % |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 2 | — | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Jezikovne službe | 478 | 391 | — | 53 | 444 | 92,9 % | 34 | — | 34 | 7,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 32 | Energetika | 1  086 | 955 | — | 34 | 990 | 91,1 % | 94 | — | 94 | 8,6 % | 3 | — | 0 | 3 | 0,3 % |
| 33 | Pravosodje | 216 | 205 | — | 4 | 209 | 96,5 % | 7 | — | 7 | 3,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,4 % |
| 34 | Podnebni ukrepi | 122 | 121 | — | 0 | 122 | 99,4 % | 0 | — | 0 | 0,4 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 40 | Rezerve | 277 | — | — | — | — | 0,0 % | — | 199 | 199 | 71,8 % | 78 | — | — | 78 | 28,2 % |
| 90 | Druge institucije | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,4 % | 56 | 4 | 60 | 1,5 % | 82 | — | — | 82 | 2,1 % |
| Skupaj | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,2 % |

(V milijonih EUR)

Področje

Prevzete obveznosti

Odobritve, prenesene v leto 2015

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Namenski prejemki

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

%

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Namenski prejemki (Efta)

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

351

233

—

3

236

67,1 %

115

—

115

32,9 %

0

—

—

0

0,1 %

02

Podjetništvo in industrija

2  754

2  526

—

82

2  608

94,7 %

146

—

146

5,3 %

0

—

—

0

0,0 %

03

Konkurenca

100

93

—

3

97

97,2 %

3

—

3

2,8 %

0

—

—

0

0,1 %

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

14  678

10  139

168

5

10  312

70,3 %

576

2  161

2  737

18,6 %

1  629

—

0

1  629

11,1 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

60  141

46  400

—

1  389

47  789

79,5 %

728

2  912

3  640

6,1 %

8  712

—

—

8  712

14,5 %

06

Mobilnost in promet

2  931

2  854

—

25

2  879

98,2 %

46

—

46

1,6 %

6

—

0

7

0,2 %

07

Okolje

430

407

—

16

423

98,3 %

6

—

6

1,4 %

1

—

—

1

0,3 %

08

Raziskave in inovacije

7  193

6  162

—

840

7  002

97,3 %

191

—

191

2,7 %

—

—

—

—

0,0 %

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1  759

1  612

—

97

1  708

97,1 %

51

—

51

2,9 %

0

—

—

0

0,0 %

10

Neposredne raziskave

982

401

—

134

535

54,5 %

447

—

447

45,5 %

—

—

—

—

0,0 %

11

Pomorske zadeve in ribištvo

1  021

216

—

2

218

21,4 %

28

28

56

5,5 %

746

—

—

746

73,1 %

12

Notranji trg in storitve

133

118

0

5

123

92,3 %

10

—

10

7,5 %

0

—

—

0

0,1 %

13

Regionalna in mestna politika

33  508

17  066

—

11

17  078

51,0 %

343

6  481

6  824

20,4 %

9  607

—

—

9  607

28,7 %

14

Obdavčenje in carinska unija

164

157

—

2

160

97,2 %

5

—

5

2,8 %

0

—

—

0

0,0 %

15

Izobraževanje in kultura

3  330

2  877

—

347

3  223

96,8 %

106

—

106

3,2 %

0

—

—

0

0,0 %

16

Komuniciranje

259

246

—

6

252

97,3 %

5

—

5

1,8 %

3

—

—

3

1,0 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

643

604

1

19

624

97,0 %

7

7

13

2,1 %

6

—

—

6

0,9 %

18

Notranje zadeve

1  243

508

2

13

523

42,1 %

26

247

273

22,0 %

447

—

—

447

36,0 %

19

Instrumenti zunanje politike

739

661

5

21

687

93,1 %

34

15

49

6,6 %

2

—

—

2

0,3 %

20

Trgovina

122

118

—

2

120

97,9 %

2

0

2

1,4 %

1

—

—

1

0,7 %

21

Razvoj in sodelovanje

5  469

5  195

1

157

5  353

97,9 %

107

7

114

2,1 %

2

—

—

2

0,0 %

22

Širitev

1  488

1  434

—

6

1  440

96,8 %

6

40

46

3,1 %

1

—

0

1

0,1 %

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

1  240

1  163

—

24

1  187

95,8 %

52

—

52

4,2 %

1

—

—

1

0,1 %

24

Boj proti goljufijam

77

77

—

—

77

98,9 %

1

—

1

1,0 %

0

—

—

0

0,1 %

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

205

192

—

6

198

96,6 %

5

—

5

2,5 %

2

—

—

2

0,8 %

26

Upravna služba Komisije

1  124

960

0

110

1  070

95,3 %

52

—

52

4,6 %

1

—

—

1

0,1 %

27

Proračun

92

84

—

4

89

96,6 %

3

—

3

3,4 %

—

—

—

—

0,1 %

28

Revizija

12

12

—

0

12

96,6 %

0

—

0

3,2 %

0

—

—

0

0,2 %

29

Statistika

146

131

—

8

140

95,7 %

5

—

5

3,7 %

1

—

—

1

0,6 %

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

2

—

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Jezikovne službe

478

391

—

53

444

92,9 %

34

—

34

7,1 %

0

—

—

0

0,0 %

32

Energetika

1  086

955

—

34

990

91,1 %

94

—

94

8,6 %

3

—

0

3

0,3 %

33

Pravosodje

216

205

—

4

209

96,5 %

7

—

7

3,2 %

1

—

—

1

0,4 %

34

Podnebni ukrepi

122

121

—

0

122

99,4 %

0

—

0

0,4 %

0

—

—

0

0,2 %

40

Rezerve

277

—

—

—

—

0,0 %

—

199

199

71,8 %

78

—

—

78

28,2 %

90

Druge institucije

3  931

3  445

1

343

3  789

96,4 %

56

4

60

1,5 %

82

—

—

82

2,1 %

Skupaj

Skupaj

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,2 %

14,2 %

5.7.1.   
  Področje: primerjava proračunskih napovedi in dejanskih plačil

Področje: primerjava proračunskih napovedi in dejanskih plačil

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | Prvotno sprejeti proračun | Spremembe proračuna in prerazporeditve | Končni sprejeti proračun | Dodatne Odobritve (24) | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 297 | 2 | 300 | 129 | 429 | 306 |
| 02 | Podjetništvo in industrija | 2  105 | 60 | 2  165 | 322 | 2  486 | 2  237 |
| 03 | Konkurenca | 94 | (1) | 93 | 14 | 107 | 96 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 11  622 | (341) | 11  280 | 242 | 11  522 | 11  403 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 55  635 | (518) | 55  117 | 2  003 | 57  120 | 55  766 |
| 06 | Mobilnost in promet | 1  003 | 1 | 1  004 | 85 | 1  089 | 1  037 |
| 07 | Okolje | 346 | 1 | 347 | 37 | 384 | 362 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 4  107 | (11) | 4  096 | 1  525 | 5  621 | 4  918 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 961 | 107 | 1  068 | 275 | 1  343 | 1  184 |
| 10 | Neposredne raziskave | 420 | (23) | 397 | 552 | 949 | 508 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 780 | 8 | 788 | 35 | 823 | 805 |
| 12 | Notranji trg in storitve | 117 | (3) | 114 | 21 | 134 | 119 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 528 | 43  995 | 43  979 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 122 | 10 | 133 | 13 | 146 | 138 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  242 | 178 | 2  420 | 549 | 2  969 | 2  673 |
| 16 | Komuniciranje | 245 | 6 | 251 | 25 | 276 | 257 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 567 | (13) | 553 | 37 | 590 | 571 |
| 18 | Notranje zadeve | 763 | 5 | 768 | 35 | 803 | 789 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 463 | 74 | 537 | 55 | 593 | 552 |
| 20 | Trgovina | 115 | 1 | 116 | 7 | 123 | 118 |
| 21 | Razvoj in sodelovanje | 3  658 | 286 | 3  944 | 248 | 4  192 | 4  133 |
| 22 | Širitev | 904 | (12) | 892 | 17 | 908 | 898 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 851 | 564 | 1  415 | 83 | 1  498 | 1  430 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 75 | 0 | 75 | 9 | 84 | 75 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 195 | (0) | 195 | 26 | 221 | 199 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 991 | (30) | 961 | 324 | 1  285 | 1  060 |
| 27 | Proračun | 96 | (11) | 84 | 14 | 99 | 88 |
| 28 | Revizija | 12 | (0) | 12 | 1 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 152 | (21) | 131 | 28 | 160 | 139 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Jezikovne službe | 388 | 3 | 391 | 107 | 498 | 445 |
| 32 | Energetika | 588 | 68 | 656 | 149 | 805 | 733 |
| 33 | Pravosodje | 193 | (6) | 187 | 16 | 202 | 193 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 43 | 9 | 52 | 4 | 55 | 50 |
| 40 | Rezerve | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Druge institucije | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| Skupaj | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |

(V milijonih EUR)

Področje

Prvotno sprejeti proračun

Spremembe proračuna in prerazporeditve

Končni sprejeti proračun

Dodatne Odobritve (24)

24

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

01

Gospodarske in finančne zadeve

297

2

300

129

429

306

02

Podjetništvo in industrija

2  105

60

2  165

322

2  486

2  237

03

Konkurenca

94

(1)

93

14

107

96

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

11  622

(341)

11  280

242

11  522

11  403

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

55  635

(518)

55  117

2  003

57  120

55  766

06

Mobilnost in promet

1  003

1

1  004

85

1  089

1  037

07

Okolje

346

1

347

37

384

362

08

Raziskave in inovacije

4  107

(11)

4  096

1  525

5  621

4  918

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

961

107

1  068

275

1  343

1  184

10

Neposredne raziskave

420

(23)

397

552

949

508

11

Pomorske zadeve in ribištvo

780

8

788

35

823

805

12

Notranji trg in storitve

117

(3)

114

21

134

119

13

Regionalna in mestna politika

40  223

3  244

43  467

528

43  995

43  979

14

Obdavčenje in carinska unija

122

10

133

13

146

138

15

Izobraževanje in kultura

2  242

178

2  420

549

2  969

2  673

16

Komuniciranje

245

6

251

25

276

257

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

567

(13)

553

37

590

571

18

Notranje zadeve

763

5

768

35

803

789

19

Instrumenti zunanje politike

463

74

537

55

593

552

20

Trgovina

115

1

116

7

123

118

21

Razvoj in sodelovanje

3  658

286

3  944

248

4  192

4  133

22

Širitev

904

(12)

892

17

908

898

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

851

564

1  415

83

1  498

1  430

24

Boj proti goljufijam

75

0

75

9

84

75

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

195

(0)

195

26

221

199

26

Upravna služba Komisije

991

(30)

961

324

1  285

1  060

27

Proračun

96

(11)

84

14

99

88

28

Revizija

12

(0)

12

1

13

12

29

Statistika

152

(21)

131

28

160

139

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Jezikovne službe

388

3

391

107

498

445

32

Energetika

588

68

656

149

805

733

33

Pravosodje

193

(6)

187

16

202

193

34

Podnebni ukrepi

43

9

52

4

55

50

40

Rezerve

150

(150)

—

—

—

—

90

Druge institucije

3  532

(0)

3  531

944

4  475

3  729

Skupaj

Skupaj

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

5.8.   PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

PODROČJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV PLAČIL

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | | Izvršena plačila | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Namenski prejemki | Skupaj | % | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Namenski prejemki (Efta) | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15= 12+13 +14 | 16=15/1 |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 429 | 293 | 7 | 5 | 306 | 71,2 % | 7 | — | 116 | 122 | 28,5 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,3 % |
| 02 | Podjetništvo in industrija | 2  486 | 2  144 | 12 | 81 | 2  237 | 90,0 % | 18 | — | 227 | 245 | 9,9 % | 3 | 2 | — | 4 | 0,2 % |
| 03 | Konkurenca | 107 | 87 | 7 | 3 | 96 | 90,0 % | 7 | — | 3 | 10 | 9,5 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 11  522 | 11  226 | 48 | 129 | 11  403 | 99,0 % | 15 | 36 | 62 | 112 | 1,0 % | 4 | 2 | — | 6 | 0,1 % |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 57  120 | 54  224 | 20 | 1  522 | 55  766 | 97,6 % | 23 | 868 | 459 | 1  350 | 2,4 % | 2 | 2 | — | 4 | 0,0 % |
| 06 | Mobilnost in promet | 1  089 | 997 | 5 | 35 | 1  037 | 95,2 % | 5 | — | 44 | 49 | 4,5 % | 2 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 07 | Okolje | 384 | 330 | 18 | 15 | 362 | 94,5 % | 16 | — | 4 | 20 | 5,2 % | 1 | 0 | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Raziskave in inovacije | 5  621 | 4  080 | 28 | 810 | 4  918 | 87,5 % | 16 | — | 680 | 696 | 12,4 % | — | 8 | — | 8 | 0,1 % |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 1  343 | 1  052 | 15 | 117 | 1  184 | 88,2 % | 16 | — | 142 | 158 | 11,7 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 10 | Neposredne raziskave | 949 | 353 | 47 | 108 | 508 | 53,6 % | 43 | — | 389 | 433 | 45,6 % | — | 8 | — | 8 | 0,8 % |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 823 | 782 | 4 | 19 | 805 | 97,8 % | 3 | — | 11 | 14 | 1,7 % | 3 | 1 | — | 4 | 0,5 % |
| 12 | Notranji trg in storitve | 134 | 109 | 5 | 5 | 119 | 88,6 % | 4 | — | 10 | 14 | 10,1 % | 1 | 0 | — | 2 | 1,3 % |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 43  995 | 43  456 | 390 | 133 | 43  979 | 100,0 % | 11 | — | 3 | 14 | 0,0 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,0 % |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 146 | 128 | 6 | 3 | 138 | 94,7 % | 4 | — | 3 | 7 | 5,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  969 | 2  405 | 11 | 257 | 2  673 | 90,1 % | 13 | — | 280 | 293 | 9,9 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,1 % |
| 16 | Komuniciranje | 276 | 241 | 13 | 4 | 257 | 93,3 % | 10 | 0 | 7 | 17 | 6,2 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,5 % |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 590 | 543 | 11 | 17 | 571 | 96,7 % | 10 | — | 8 | 18 | 3,0 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 0,3 % |
| 18 | Notranje zadeve | 803 | 762 | 4 | 22 | 789 | 98,2 % | 3 | — | 8 | 12 | 1,5 % | 2 | 0 | — | 3 | 0,4 % |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 593 | 527 | 2 | 24 | 552 | 93,2 % | 4 | 6 | 29 | 39 | 6,6 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 20 | Trgovina | 123 | 113 | 3 | 2 | 118 | 95,9 % | 3 | — | 2 | 5 | 3,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,3 % |
| 21 | Razvoj in sodelovanje | 4  192 | 3  917 | 23 | 193 | 4  133 | 98,6 % | 25 | — | 29 | 54 | 1,3 % | 1 | 3 | — | 5 | 0,1 % |
| 22 | Širitev | 908 | 885 | 4 | 9 | 898 | 98,8 % | 6 | — | 3 | 9 | 1,0 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 1  498 | 1  405 | 8 | 17 | 1  430 | 95,4 % | 7 | 3 | 58 | 68 | 4,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 24 | Boj proti goljufijam | 84 | 68 | 6 | 0 | 75 | 88,6 % | 7 | 0 | 1 | 7 | 8,8 % | 0 | 2 | — | 2 | 2,7 % |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 221 | 180 | 13 | 5 | 199 | 90,1 % | 13 | — | 6 | 19 | 8,5 % | 2 | 1 | — | 3 | 1,4 % |
| 26 | Upravna služba Komisije | 1  285 | 833 | 150 | 77 | 1  060 | 82,5 % | 128 | — | 87 | 215 | 16,7 % | 1 | 10 | — | 11 | 0,8 % |
| 27 | Proračun | 99 | 79 | 6 | 3 | 88 | 89,2 % | 6 | — | 4 | 10 | 10,3 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 28 | Revizija | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 92,6 % | 0 | — | 0 | 1 | 6,7 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,8 % |
| 29 | Statistika | 160 | 126 | 5 | 8 | 139 | 86,9 % | 5 | — | 15 | 20 | 12,2 % | — | 1 | — | 1 | 0,8 % |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 0 | — | 2 | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Jezikovne službe | 498 | 377 | 19 | 49 | 445 | 89,5 % | 14 | — | 38 | 52 | 10,4 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 32 | Energetika | 805 | 650 | 4 | 79 | 733 | 91,0 % | 5 | — | 63 | 69 | 8,5 % | 1 | 1 | 2 | 4 | 0,4 % |
| 33 | Pravosodje | 202 | 183 | 3 | 7 | 193 | 95,1 % | 3 | — | 5 | 8 | 4,1 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,8 % |
| 34 | Podnebni ukrepi | 55 | 48 | 2 | 0 | 50 | 91,1 % | 3 | — | 1 | 4 | 6,4 % | 1 | 1 | — | 1 | 2,4 % |
| 40 | Rezerve | — | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 90 | Druge institucije | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,3 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,7 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,9 % |
| Skupaj | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(V milijonih EUR)

Področje

Izvršena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Namenski prejemki

Skupaj

%

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Namenski prejemki (Efta)

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15= 12+13 +14

16=15/1

01

Gospodarske in finančne zadeve

429

293

7

5

306

71,2 %

7

—

116

122

28,5 %

0

1

—

1

0,3 %

02

Podjetništvo in industrija

2  486

2  144

12

81

2  237

90,0 %

18

—

227

245

9,9 %

3

2

—

4

0,2 %

03

Konkurenca

107

87

7

3

96

90,0 %

7

—

3

10

9,5 %

0

0

—

1

0,5 %

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

11  522

11  226

48

129

11  403

99,0 %

15

36

62

112

1,0 %

4

2

—

6

0,1 %

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

57  120

54  224

20

1  522

55  766

97,6 %

23

868

459

1  350

2,4 %

2

2

—

4

0,0 %

06

Mobilnost in promet

1  089

997

5

35

1  037

95,2 %

5

—

44

49

4,5 %

2

1

0

2

0,2 %

07

Okolje

384

330

18

15

362

94,5 %

16

—

4

20

5,2 %

1

0

—

1

0,3 %

08

Raziskave in inovacije

5  621

4  080

28

810

4  918

87,5 %

16

—

680

696

12,4 %

—

8

—

8

0,1 %

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

1  343

1  052

15

117

1  184

88,2 %

16

—

142

158

11,7 %

0

1

0

1

0,1 %

10

Neposredne raziskave

949

353

47

108

508

53,6 %

43

—

389

433

45,6 %

—

8

—

8

0,8 %

11

Pomorske zadeve in ribištvo

823

782

4

19

805

97,8 %

3

—

11

14

1,7 %

3

1

—

4

0,5 %

12

Notranji trg in storitve

134

109

5

5

119

88,6 %

4

—

10

14

10,1 %

1

0

—

2

1,3 %

13

Regionalna in mestna politika

43  995

43  456

390

133

43  979

100,0 %

11

—

3

14

0,0 %

0

1

—

2

0,0 %

14

Obdavčenje in carinska unija

146

128

6

3

138

94,7 %

4

—

3

7

5,1 %

0

—

—

0

0,2 %

15

Izobraževanje in kultura

2  969

2  405

11

257

2  673

90,1 %

13

—

280

293

9,9 %

1

1

—

2

0,1 %

16

Komuniciranje

276

241

13

4

257

93,3 %

10

0

7

17

6,2 %

0

1

—

1

0,5 %

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

590

543

11

17

571

96,7 %

10

—

8

18

3,0 %

0

2

0

2

0,3 %

18

Notranje zadeve

803

762

4

22

789

98,2 %

3

—

8

12

1,5 %

2

0

—

3

0,4 %

19

Instrumenti zunanje politike

593

527

2

24

552

93,2 %

4

6

29

39

6,6 %

0

1

—

1

0,2 %

20

Trgovina

123

113

3

2

118

95,9 %

3

—

2

5

3,9 %

0

—

—

0

0,3 %

21

Razvoj in sodelovanje

4  192

3  917

23

193

4  133

98,6 %

25

—

29

54

1,3 %

1

3

—

5

0,1 %

22

Širitev

908

885

4

9

898

98,8 %

6

—

3

9

1,0 %

1

1

0

2

0,2 %

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

1  498

1  405

8

17

1  430

95,4 %

7

3

58

68

4,5 %

1

0

0

1

0,1 %

24

Boj proti goljufijam

84

68

6

0

75

88,6 %

7

0

1

7

8,8 %

0

2

—

2

2,7 %

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

221

180

13

5

199

90,1 %

13

—

6

19

8,5 %

2

1

—

3

1,4 %

26

Upravna služba Komisije

1  285

833

150

77

1  060

82,5 %

128

—

87

215

16,7 %

1

10

—

11

0,8 %

27

Proračun

99

79

6

3

88

89,2 %

6

—

4

10

10,3 %

0

0

—

1

0,5 %

28

Revizija

13

11

0

0

12

92,6 %

0

—

0

1

6,7 %

0

0

—

0

0,8 %

29

Statistika

160

126

5

8

139

86,9 %

5

—

15

20

12,2 %

—

1

—

1

0,8 %

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

0

—

2

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Jezikovne službe

498

377

19

49

445

89,5 %

14

—

38

52

10,4 %

0

1

—

1

0,2 %

32

Energetika

805

650

4

79

733

91,0 %

5

—

63

69

8,5 %

1

1

2

4

0,4 %

33

Pravosodje

202

183

3

7

193

95,1 %

3

—

5

8

4,1 %

1

1

—

2

0,8 %

34

Podnebni ukrepi

55

48

2

0

50

91,1 %

3

—

1

4

6,4 %

1

1

—

1

2,4 %

40

Rezerve

—

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

90

Druge institucije

4  475

3  027

402

300

3  729

83,3 %

418

4

192

614

13,7 %

82

50

—

132

2,9 %

Skupaj

Skupaj

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

5.9.   PODROČJE: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI

PODROČJE: GIBANJA NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta | Obveznosti za zadevno leto | |
| Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta | Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve | Plačila | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Prevzete obveznosti v zadevnem letu | Plačila | Razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti | Neporavnane obveznosti ob koncu leta | Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 739 | (3) | (122) | 615 | 236 | (184) | — | 52 | 667 |
| 02 | Podjetništvo in industrija | 1  855 | (23) | (724) | 1  109 | 2  608 | (1  513) | (0) | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurenca | 8 | (0) | (7) | — | 97 | (89) | — | 7 | 7 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 27  559 | (344) | (10  165) | 17  049 | 10  312 | (1  238) | (0) | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 25  354 | (70) | (11  148) | 14  136 | 47  789 | (44  618) | (0) | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Mobilnost in promet | 3  994 | (188) | (867) | 2  939 | 2  879 | (170) | (0) | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Okolje | 1  055 | (22) | (245) | 788 | 423 | (117) | — | 306 | 1  093 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 12  907 | (161) | (3  551) | 9  194 | 7  002 | (1  367) | (3) | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 2  823 | (42) | (1  000) | 1  781 | 1  708 | (184) | (0) | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Neposredne raziskave | 202 | (21) | (122) | 59 | 535 | (386) | (0) | 149 | 208 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 2  360 | (202) | (683) | 1  475 | 218 | (122) | (0) | 96 | 1  571 |
| 12 | Notranji trg in storitve | 21 | (3) | (14) | 3 | 123 | (105) | — | 19 | 22 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 1 12  172 | (1  033) | (43  087) | 68  052 | 17  078 | (892) | (0) | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | 106 | (5) | (65) | 36 | 160 | (73) | — | 86 | 122 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 2  387 | (58) | (989) | 1  341 | 3  223 | (1  684) | (0) | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Komuniciranje | 125 | (9) | (92) | 24 | 252 | (165) | (0) | 86 | 110 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 616 | (134) | (271) | 211 | 624 | (300) | — | 324 | 535 |
| 18 | Notranje zadeve | 1  992 | (141) | (431) | 1  421 | 523 | (358) | — | 165 | 1  586 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 770 | (42) | (367) | 360 | 687 | (185) | (1) | 501 | 862 |
| 20 | Trgovina | 21 | (1) | (13) | 7 | 120 | (105) | — | 15 | 22 |
| 21 | Razvoj in sodelovanje | 15  617 | (457) | (3  266) | 11  894 | 5  353 | (867) | (0) | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Širitev | 3  206 | (79) | (804) | 2  323 | 1  440 | (94) | (1) | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 918 | (5) | (654) | 259 | 1  187 | (775) | (0) | 412 | 671 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 38 | (9) | (21) | 8 | 77 | (54) | — | 23 | 31 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | 15 | (1) | (14) | — | 198 | (185) | — | 14 | 14 |
| 26 | Upravna služba Komisije | 201 | (11) | (177) | 13 | 1  070 | (883) | (0) | 187 | 201 |
| 27 | Proračun | 7 | (0) | (6) | — | 89 | (82) | — | 7 | 7 |
| 28 | Revizija | 1 | (0) | (0) | — | 12 | (12) | — | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 113 | (9) | (58) | 46 | 140 | (81) | — | 59 | 105 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | — | — | — | — | 1  493 | (1  493) | (0) | — | — |
| 31 | Jezikovne službe | 20 | (1) | (19) | — | 444 | (426) | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energetika | 4  434 | (274) | (648) | 3  512 | 990 | (85) | (0) | 904 | 4  416 |
| 33 | Pravosodje | 183 | (18) | (81) | 84 | 209 | (112) | — | 97 | 181 |
| 34 | Podnebni ukrepi | 36 | (1) | (20) | 14 | 122 | (30) | — | 91 | 105 |
| 40 | Rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Druge institucije | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| Skupaj | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(V milijonih EUR)

Področje

Neporavnane obveznosti ob koncu prejšnjega leta

Obveznosti za zadevno leto

Obveznosti, prenesene iz prejšnjega leta

Sprostitve/revalorizacije/razveljavitve

Plačila

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Prevzete obveznosti v zadevnem letu

Plačila

Razveljavitev obveznosti, ki jih ni mogoče prenesti

Neporavnane obveznosti ob koncu leta

Neporavnane obveznosti ob koncu leta skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

739

(3)

(122)

615

236

(184)

—

52

667

02

Podjetništvo in industrija

1  855

(23)

(724)

1  109

2  608

(1  513)

(0)

1  095

2  204

03

Konkurenca

8

(0)

(7)

—

97

(89)

—

7

7

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

27  559

(344)

(10  165)

17  049

10  312

(1  238)

(0)

9  074

26  124

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

25  354

(70)

(11  148)

14  136

47  789

(44  618)

(0)

3  171

17  308

06

Mobilnost in promet

3  994

(188)

(867)

2  939

2  879

(170)

(0)

2  708

5  647

07

Okolje

1  055

(22)

(245)

788

423

(117)

—

306

1  093

08

Raziskave in inovacije

12  907

(161)

(3  551)

9  194

7  002

(1  367)

(3)

5  631

14  826

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

2  823

(42)

(1  000)

1  781

1  708

(184)

(0)

1  524

3  305

10

Neposredne raziskave

202

(21)

(122)

59

535

(386)

(0)

149

208

11

Pomorske zadeve in ribištvo

2  360

(202)

(683)

1  475

218

(122)

(0)

96

1  571

12

Notranji trg in storitve

21

(3)

(14)

3

123

(105)

—

19

22

13

Regionalna in mestna politika

1 12  172

(1  033)

(43  087)

68  052

17  078

(892)

(0)

16  185

84  237

14

Obdavčenje in carinska unija

106

(5)

(65)

36

160

(73)

—

86

122

15

Izobraževanje in kultura

2  387

(58)

(989)

1  341

3  223

(1  684)

(0)

1  539

2  879

16

Komuniciranje

125

(9)

(92)

24

252

(165)

(0)

86

110

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

616

(134)

(271)

211

624

(300)

—

324

535

18

Notranje zadeve

1  992

(141)

(431)

1  421

523

(358)

—

165

1  586

19

Instrumenti zunanje politike

770

(42)

(367)

360

687

(185)

(1)

501

862

20

Trgovina

21

(1)

(13)

7

120

(105)

—

15

22

21

Razvoj in sodelovanje

15  617

(457)

(3  266)

11  894

5  353

(867)

(0)

4  486

16  379

22

Širitev

3  206

(79)

(804)

2  323

1  440

(94)

(1)

1  346

3  669

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

918

(5)

(654)

259

1  187

(775)

(0)

412

671

24

Boj proti goljufijam

38

(9)

(21)

8

77

(54)

—

23

31

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

15

(1)

(14)

—

198

(185)

—

14

14

26

Upravna služba Komisije

201

(11)

(177)

13

1  070

(883)

(0)

187

201

27

Proračun

7

(0)

(6)

—

89

(82)

—

7

7

28

Revizija

1

(0)

(0)

—

12

(12)

—

0

0

29

Statistika

113

(9)

(58)

46

140

(81)

—

59

105

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

—

—

—

—

1  493

(1  493)

(0)

—

—

31

Jezikovne službe

20

(1)

(19)

—

444

(426)

(0)

18

18

32

Energetika

4  434

(274)

(648)

3  512

990

(85)

(0)

904

4  416

33

Pravosodje

183

(18)

(81)

84

209

(112)

—

97

181

34

Podnebni ukrepi

36

(1)

(20)

14

122

(30)

—

91

105

40

Rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Druge institucije

557

(156)

(402)

—

3  789

(3  328)

(8)

453

453

Skupaj

Skupaj

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.10.   PODROČJE: RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

PODROČJE: RAZČLENITEV NEPORAVNANIH OBVEZNOSTI PO LETIH NASTANKA

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Področje | <2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Skupaj |
| 01 | Gospodarske in finančne zadeve | 30 | — | 0 | 0 | 160 | 178 | 246 | 52 | 667 |
| 02 | Podjetništvo in industrija | 14 | 13 | 34 | 54 | 192 | 349 | 452 | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurenca | — | — | — | — | — | — | 0 | 7 | 7 |
| 04 | Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje | 538 | 6 | 70 | 189 | 1  603 | 4  687 | 9  956 | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Kmetijstvo in razvoj podeželja | 150 | — | 0 | 0 | 183 | 3  061 | 10  742 | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Mobilnost in promet | 84 | 23 | 128 | 238 | 588 | 746 | 1  132 | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Okolje | 28 | 49 | 84 | 105 | 146 | 174 | 201 | 306 | 1  093 |
| 08 | Raziskave in inovacije | 62 | 86 | 226 | 477 | 1  288 | 2  840 | 4  216 | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija | 16 | 13 | 54 | 82 | 183 | 516 | 917 | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Neposredne raziskave | 5 | 5 | 2 | 4 | 4 | 11 | 29 | 149 | 208 |
| 11 | Pomorske zadeve in ribištvo | 160 | 1 | 7 | 10 | 43 | 514 | 739 | 96 | 1  571 |
| 12 | Notranji trg in storitve | — | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 19 | 22 |
| 13 | Regionalna in mestna politika | 2  439 | 197 | 249 | 1  871 | 6  732 | 18  311 | 38  253 | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Obdavčenje in carinska unija | — | — | — | 0 | 2 | 9 | 25 | 86 | 122 |
| 15 | Izobraževanje in kultura | 27 | 34 | 44 | 66 | 164 | 391 | 615 | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Komuniciranje | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 20 | 86 | 110 |
| 17 | Zdravje in varstvo potrošnikov | 1 | 6 | 18 | 30 | 23 | 30 | 103 | 324 | 535 |
| 18 | Notranje zadeve | 12 | 23 | 53 | 120 | 217 | 425 | 571 | 165 | 1  586 |
| 19 | Instrumenti zunanje politike | 4 | 6 | 13 | 23 | 44 | 108 | 162 | 501 | 862 |
| 20 | Trgovina | — | — | — | 0 | 0 | 2 | 4 | 15 | 22 |
| 21 | Razvoj in sodelovanje | 500 | 450 | 708 | 1  061 | 1  825 | 3  245 | 4  106 | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Širitev | 111 | 76 | 109 | 227 | 410 | 606 | 784 | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitarna pomoč in civilna zaščita | 2 | 8 | 13 | 25 | 26 | 33 | 151 | 412 | 671 |
| 24 | Boj proti goljufijam | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 4 | 23 | 31 |
| 25 | Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje | — | — | — | — | — | — | (0) | 14 | 14 |
| 26 | Upravna služba Komisije | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 12 | 187 | 201 |
| 27 | Proračun | — | — | — | — | — | — | (0) | 7 | 7 |
| 28 | Revizija | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 1 | 0 | 0 | 1 | 4 | 12 | 28 | 59 | 105 |
| 30 | Pokojnine in z njimi povezani odhodki | — | — | — | — | — | — | 0 | (0) | — |
| 31 | Jezikovne službe | — | — | — | — | — | — | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energetika | 25 | 36 | 770 | 1  349 | 411 | 386 | 534 | 904 | 4  416 |
| 33 | Pravosodje | — | 0 | 1 | 2 | 11 | 18 | 52 | 97 | 181 |
| 34 | Podnebni ukrepi | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 11 | 91 | 105 |
| 40 | Rezerve | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Druge institucije | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| Skupaj | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(V milijonih EUR)

Področje

<2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Skupaj

01

Gospodarske in finančne zadeve

30

—

0

0

160

178

246

52

667

02

Podjetništvo in industrija

14

13

34

54

192

349

452

1  095

2  204

03

Konkurenca

—

—

—

—

—

—

0

7

7

04

Zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje

538

6

70

189

1  603

4  687

9  956

9  074

26  124

05

Kmetijstvo in razvoj podeželja

150

—

0

0

183

3  061

10  742

3  171

17  308

06

Mobilnost in promet

84

23

128

238

588

746

1  132

2  708

5  647

07

Okolje

28

49

84

105

146

174

201

306

1  093

08

Raziskave in inovacije

62

86

226

477

1  288

2  840

4  216

5  631

14  826

09

Komunikacijska omrežja, vsebine in tehnologija

16

13

54

82

183

516

917

1  524

3  305

10

Neposredne raziskave

5

5

2

4

4

11

29

149

208

11

Pomorske zadeve in ribištvo

160

1

7

10

43

514

739

96

1  571

12

Notranji trg in storitve

—

0

0

1

0

0

2

19

22

13

Regionalna in mestna politika

2  439

197

249

1  871

6  732

18  311

38  253

16  185

84  237

14

Obdavčenje in carinska unija

—

—

—

0

2

9

25

86

122

15

Izobraževanje in kultura

27

34

44

66

164

391

615

1  539

2  879

16

Komuniciranje

—

0

0

1

1

2

20

86

110

17

Zdravje in varstvo potrošnikov

1

6

18

30

23

30

103

324

535

18

Notranje zadeve

12

23

53

120

217

425

571

165

1  586

19

Instrumenti zunanje politike

4

6

13

23

44

108

162

501

862

20

Trgovina

—

—

—

0

0

2

4

15

22

21

Razvoj in sodelovanje

500

450

708

1  061

1  825

3  245

4  106

4  486

16  379

22

Širitev

111

76

109

227

410

606

784

1  346

3  669

23

Humanitarna pomoč in civilna zaščita

2

8

13

25

26

33

151

412

671

24

Boj proti goljufijam

0

1

1

0

0

2

4

23

31

25

Usklajevanje politike Komisije in pravno svetovanje

—

—

—

—

—

—

(0)

14

14

26

Upravna služba Komisije

—

—

—

0

0

1

12

187

201

27

Proračun

—

—

—

—

—

—

(0)

7

7

28

Revizija

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

29

Statistika

1

0

0

1

4

12

28

59

105

30

Pokojnine in z njimi povezani odhodki

—

—

—

—

—

—

0

(0)

—

31

Jezikovne službe

—

—

—

—

—

—

(0)

18

18

32

Energetika

25

36

770

1  349

411

386

534

904

4  416

33

Pravosodje

—

0

1

2

11

18

52

97

181

34

Podnebni ukrepi

—

—

—

0

1

3

11

91

105

40

Rezerve

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Druge institucije

—

—

—

—

—

—

—

453

453

Skupaj

Skupaj

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.11.   IZVRŠEVANJE ODHODKOV V LETU 2014

IZVRŠEVANJE ODHODKOV V LETU 2014

Leto 2014 je bilo prvo leto novega programskega obdobja 2014–2020.

Obveznosti:

Obveznosti:

V prvotnem sprejetem proračunu za vse institucije, ki ni vključeval posebnih instrumentov, je bil znesek odobritev za prevzem obveznosti določen na 1 42  184 milijonov EUR. To je pomenilo zmanjšanje za 6 % v primerjavi s končnim proračunom za leto 2013, do zgornje meje večletnega finančnega okvira pa je ostala razlika v višini 445 milijonov EUR.

Stopnja izvrševanja končnega sprejetega proračuna za obveznosti v prvem letu novega programskega obdobja je bila 76 %, predvsem zaradi zamude pri sprejemanju operativnih programov za sredstva v okviru deljenega upravljanja. Spremembe, ki so jih vnesle spremembe proračuna, so bile zanemarljive, razen uporabe sredstev Solidarnostnega sklada Evropske unije za 127 milijonov EUR. Skupaj je bilo izvršenih za 1 09  256 milijonov EUR odobritev in neporabljenih je ostalo 33  434 milijonov EUR. Ta znesek bo v celoti izravnan z reprogramiranjem obveznosti v različne sklade v okviru deljenega upravljanja in s prenosom v leto 2015.

O reprogramiranju neporabljenih odobritev za prevzem obveznosti iz leta 2014 v leto 2015 in 2016 (v skladu s členom 19 večletnega finančnega okvira) je bil aprila 2015 dosežen dogovor, ki je vključeval spremembo zgornjih mej večletnega finančnega okvira ter s tem povezano spremembo proračuna za leto 2015. Glavne spremembe v letu 2015 so zadevale podrazdelek 1b (11,2 milijarde EUR) in razdelek 2 (5 milijard EUR), v letu 2016 pa razdelek 2 (4,4 milijarde EUR).

V letu 2014 so se zaradi nizke stopnje izvrševanja obveznosti na začetku izvajanja novih programov zmanjšale neporavnane obveznosti (RAL) v višini 32,8 milijarde EUR ali 15 %, kar je le začasno zaradi velikega obsega zneskov, ki se bodo reprogramirali ali prenesli naprej.

Plačila:

Plačila:

Znesek odobritev plačil je bil po zmanjšanju predloga proračuna za leto 2014 (vključno z dopolnilnima pismoma 1 in 2) za 556 milijonov EUR prvotno določen na 1 35  505 milijonov EUR (vključno s posebnimi instrumenti), kar ustreza 1 % BND EU. To je pomenilo zmanjšanje za 6 % (9 milijard EUR) v primerjavi s končnim sprejetim proračunom za leto 2013. Pri tej prvotni ravni odobritev je ostala na razpolago razlika do zgornje meje večletnega finančnega okvira v višini samo 711 milijonov EUR. Zgornja meja plačil za to prvo leto novega programskega obdobja je bila določena izjemno nizko, tj. za več kot 8 milijard EUR manj kot v letu 2013 ter za 6 milijard EUR manj kot v letu 2015. Že od začetka je bilo jasno, da bo zaradi zneska neporavnanih obveznosti pritisk na plačila še naprej velik v celotnem letu 2014, pri čemer bo treba spremeniti znesek potrebnih odobritev in zelo aktivno upravljati proračun.

Neto povečanje odobritev plačil v operativnih proračunskih vrsticah prek sprememb proračuna je znašalo 3  599 milijonov EUR. Tako je bila ob koncu leta prek uporabe varnostne rezerve in novega posebnega instrumenta, ki je namenjen za uporabo v skrajni sili in za odzivanje na nepredvidene okoliščine, raven odobritev plačil nad zgornjo mejo večletnega finančnega okvira. Svet in Parlament sta zavrnila predlog Komisije glede globalne prerazporeditve in sta predlagano povečanje uporabila za prerazporejanje v spremembah proračuna.

Skupni znesek izvrševanja odobritev plačil je znašal 1 37  136 milijonov EUR (1 42  883 milijonov EUR v letu 2013), stopnja izvrševanja pa je bila 99-odstotna. Ob upoštevanju prenosa odobritev plačil v leto 2015 zapade skupaj 112 milijonov EUR. Pri odobritvah plačil, prenesenih iz leta 2013, je bil razveljavljen znesek v višini 106 milijonov EUR.

Podrobnejša analiza proračunskih popravkov, njihovo ozadje in utemeljitev ter učinek so predstavljeni v poročilu Komisije o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za leto 2014, in sicer v delu A, ki daje splošni pregled na ravni proračuna, in delu B, ki obravnava posamezne razdelke večletnega finančnega okvira.

6.   IZVRŠEVANJE PRORAČUNA INSTITUCIJ IN AGENCIJ

6.1.   INSTITUCIJE: POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

INSTITUCIJE: POVZETEK IZVRŠEVANJA PRORAČUNSKIH PRIHODKOV

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Odobritve prihodkov | Ugotovljene upravičenosti | Prihodki | Prejemki kot
  % proračuna | Neporavnano |
| Prvotno sprejeti proračun | Končni sprejeti proračun | Tekoče leto | Prenosi | Skupaj | Iz upravičenosti za tekoče leto | Od prenesenih upravičenosti | Skupaj |
| Evropski parlament | 156 | 156 | 173 | 24 | 197 | 170 | 4 | 174 | 111,97 % | 22 |
| Evropski svet in Svet | 56 | 56 | 74 | 7 | 80 | 70 | 6 | 76 | 136,61 % | 4 |
| Komisija | 1 35  167 | 1 38  697 | 1 46  066 | 10  957 | 1 57  023 | 1 39  403 | 3  878 | 1 43  280 | 103,30 % | 13  743 |
| Sodišče Evropske unije | 47 | 47 | 50 | — | 50 | 50 | — | 50 | 105,10 % | 0 |
| Računsko sodišče | 20 | 20 | 20 | — | 20 | 19 | — | 19 | 98,42 % | — |
| Ekonomsko-socialni odbor | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 137,08 % | — |
| Odbor regij | 8 | 8 | 10 | — | 10 | 10 | — | 10 | 121,66 % | — |
| Varuh človekovih pravic | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 104,28 % | — |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 78,02 % | — |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 37 | 37 | 313 | — | 313 | 313 | — | 313 | 835,12 % | — |
| Skupaj | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(V milijonih EUR)

Institucija

Odobritve prihodkov

Ugotovljene upravičenosti

Prihodki

Prejemki kot

% proračuna

Neporavnano

Prvotno sprejeti proračun

Končni sprejeti proračun

Tekoče leto

Prenosi

Skupaj

Iz upravičenosti za tekoče leto

Od prenesenih upravičenosti

Skupaj

Evropski parlament

156

156

173

24

197

170

4

174

111,97 %

22

Evropski svet in Svet

56

56

74

7

80

70

6

76

136,61 %

4

Komisija

1 35  167

1 38  697

1 46  066

10  957

1 57  023

1 39  403

3  878

1 43  280

103,30 %

13  743

Sodišče Evropske unije

47

47

50

—

50

50

—

50

105,10 %

0

Računsko sodišče

20

20

20

—

20

19

—

19

98,42 %

—

Ekonomsko-socialni odbor

11

11

15

—

15

15

—

15

137,08 %

—

Odbor regij

8

8

10

—

10

10

—

10

121,66 %

—

Varuh človekovih pravic

1

1

1

—

1

1

—

1

104,28 %

—

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1

1

1

—

1

1

—

1

78,02 %

—

Evropska služba za zunanje delovanje

37

37

313

—

313

313

—

313

835,12 %

—

Skupaj

Skupaj

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Konsolidirana poročila o izvrševanju splošnega proračuna EU prikazujejo, tako kot prejšnja leta, izvrševanje proračuna v vseh institucijah, saj je v proračunu EU določen ločen proračun za vsako institucijo. Agencije v proračunu EU nimajo ločenih proračunov in se delno financirajo s subvencijami iz proračuna Komisije.

Glede ESZD je treba opozoriti, da ta služba poleg lastnega proračuna prejema tudi prispevke Komisije v višini 208 milijonov EUR (leta 2013: 210 milijonov EUR) in ERS v višini 56 milijonov EUR (leta 2013: 59 milijonov EUR). Ta proračunska sredstva so ESZD na voljo (kot namenski prejemki) predvsem za pokrivanje stroškov osebja Komisije v delegacijah EU, ki jih administrativno upravlja ESZD.

6.2.   INSTITUCIJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

INSTITUCIJE: IZVRŠEVANJE ODOBRITEV ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITEV PLAČIL

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve za prevzem obveznosti

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Prenesene odobritve | Odobritve, ki zapadejo |
| Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz namenskih prejemkov | Prenosi na podlagi sklepa | Skupaj | % | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Namenski prejemki (Efta) | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Evropski parlament | 1  804 | 1  738 | 1 | 37 | 1  775 | 98,4 % | 12 | — | 12 | 0,6 % | 18 | — | — | 18 | 0,0 % |
| Evropski svet in Svet | 587 | 485 | — | 29 | 513 | 87,4 % | 24 | — | 24 | 4,1 % | 50 | — | — | 50 | 0,0 % |
| Komisija | 1 46  008 | 1 05  811 | 178 | 3  429 | 1 09  418 | 74,9 % | 3  242 | 12  097 | 15  339 | 10,5 % | 21  251 | — | — | 21  251 | 0,0 % |
| Sodišče Evropske unije | 358 | 352 | — | 1 | 352 | 98,6 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 4 | — | — | 4 | 0,0 % |
| Računsko sodišče | 134 | 132 | — | — | 132 | 98,7 % | — | — | — | 0,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 133 | 123 | — | 4 | 127 | 95,4 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 6 | — | — | 6 | 0,0 % |
| Odbor regij | 89 | 86 | — | 2 | 88 | 98,5 % | — | — | — | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| Varuh človekovih pravic | 10 | 10 | — | — | 10 | 97,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 8 | 8 | — | — | 8 | 96,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 808 | 513 | — | 272 | 784 | 97,1 % | 18 | 4 | 22 | 2,7 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Skupaj | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | — | 21  333 | 0,0 % |

(V milijonih EUR)

Institucija

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz namenskih prejemkov

Prenosi na podlagi sklepa

Skupaj

%

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Namenski prejemki (Efta)

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Evropski parlament

1  804

1  738

1

37

1  775

98,4 %

12

—

12

0,6 %

18

—

—

18

0,0 %

Evropski svet in Svet

587

485

—

29

513

87,4 %

24

—

24

4,1 %

50

—

—

50

0,0 %

Komisija

1 46  008

1 05  811

178

3  429

1 09  418

74,9 %

3  242

12  097

15  339

10,5 %

21  251

—

—

21  251

0,0 %

Sodišče Evropske unije

358

352

—

1

352

98,6 %

1

—

1

0,4 %

4

—

—

4

0,0 %

Računsko sodišče

134

132

—

—

132

98,7 %

—

—

—

0,1 %

2

—

—

2

0,0 %

Ekonomsko-socialni odbor

133

123

—

4

127

95,4 %

1

—

1

0,4 %

6

—

—

6

0,0 %

Odbor regij

89

86

—

2

88

98,5 %

—

—

—

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

Varuh človekovih pravic

10

10

—

—

10

97,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

8

8

—

—

8

96,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Evropska služba za zunanje delovanje

808

513

—

272

784

97,1 %

18

4

22

2,7 %

2

—

—

2

0,0 %

Skupaj

Skupaj

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

—

21  333

21  333

0,0 %

0,0 %

Odobritve plačil

Odobritve plačil

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Institucija | | Izvršena plačila | Prenesene odobritve | | Odobritve, ki zapadejo |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Samodejni prenosi | Prenosi na podlagi sklepa | Iz namenskih prejemkov | Skupaj | % | Iz končno sprejetega proračuna | Iz prenosov | Namenski prejemki (Efta) | Skupaj | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Evropski parlament | 2  168 | 1  460 | 256 | 26 | 1  742 | 80,4 % | 278 | — | 108 | 386 | 17,8 % | 18 | 22 | — | 40 | 1,8 % |
| Evropski svet in Svet | 635 | 435 | 39 | 29 | 503 | 79,2 % | 50 | — | 24 | 74 | 11,7 % | 50 | 8 | — | 58 | 9,2 % |
| Komisija | 1 43  020 | 1 34  108 | 902 | 3  758 | 1 38  768 | 97,0 % | 452 | 913 | 2  799 | 4  164 | 2,9 % | 29 | 56 | 2 | 88 | 0,1 % |
| Sodišče Evropske unije | 374 | 335 | 14 | 1 | 349 | 93,5 % | 17 | — | 1 | 18 | 4,9 % | 4 | 2 | — | 6 | 1,6 % |
| Računsko sodišče | 145 | 124 | 9 | — | 134 | 92,4 % | 8 | — | — | 8 | 5,4 % | 2 | 2 | — | 3 | 2,2 % |
| Ekonomsko-socialni odbor | 141 | 115 | 6 | 3 | 125 | 88,2 % | 8 | — | 1 | 9 | 6,3 % | 6 | 2 | — | 8 | 5,5 % |
| Odbor regij | 96 | 79 | 6 | 2 | 86 | 89,4 % | 8 | — | — | 8 | 8,2 % | 1 | 1 | — | 2 | 2,5 % |
| Varuh človekovih pravic | 10 | 9 | 1 | — | 10 | 93,7 % | 0 | — | — | 0 | 3,7 % | — | — | — | — | 2,6 % |
| Evropski nadzornik za varstvo podatkov | 9 | 7 | — | — | 7 | 82,2 % | 1 | — | — | 1 | 10,1 % | — | — | — | 1 | 7,7 % |
| Evropska služba za zunanje delovanje | 897 | 464 | 70 | 239 | 773 | 86,2 % | 49 | 4 | 57 | 110 | 12,3 % | 2 | 11 | — | 13 | 1,5 % |
| Skupaj | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(V milijonih EUR)

Institucija

Izvršena plačila

Prenesene odobritve

Odobritve, ki zapadejo

Razpoložljive odobritve skupaj

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Samodejni prenosi

Prenosi na podlagi sklepa

Iz namenskih prejemkov

Skupaj

%

Iz končno sprejetega proračuna

Iz prenosov

Namenski prejemki (Efta)

Skupaj

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Evropski parlament

2  168

1  460

256

26

1  742

80,4 %

278

—

108

386

17,8 %

18

22

—

40

1,8 %

Evropski svet in Svet

635

435

39

29

503

79,2 %

50

—

24

74

11,7 %

50

8

—

58

9,2 %

Komisija

1 43  020

1 34  108

902

3  758

1 38  768

97,0 %

452

913

2  799

4  164

2,9 %

29

56

2

88

0,1 %

Sodišče Evropske unije

374

335

14

1

349

93,5 %

17

—

1

18

4,9 %

4

2

—

6

1,6 %

Računsko sodišče

145

124

9

—

134

92,4 %

8

—

—

8

5,4 %

2

2

—

3

2,2 %

Ekonomsko-socialni odbor

141

115

6

3

125

88,2 %

8

—

1

9

6,3 %

6

2

—

8

5,5 %

Odbor regij

96

79

6

2

86

89,4 %

8

—

—

8

8,2 %

1

1

—

2

2,5 %

Varuh človekovih pravic

10

9

1

—

10

93,7 %

0

—

—

0

3,7 %

—

—

—

—

2,6 %

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

9

7

—

—

7

82,2 %

1

—

—

1

10,1 %

—

—

—

1

7,7 %

Evropska služba za zunanje delovanje

897

464

70

239

773

86,2 %

49

4

57

110

12,3 %

2

11

—

13

1,5 %

Skupaj

Skupaj

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

6.3.   PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

PRIHODKI AGENCIJ: PRORAČUNSKE NAPOVEDI, UPRAVIČENOSTI IN PREJETI ZNESKI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Končni sprejeti proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano | Financiranje Komisije Področje |
| Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 11 | 11 | 11 | — | 06 |
| Evropski azilni podporni urad | 16 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 162 | 145 | 137 | 8 | 06 |
| Agencija Frontex | 98 | 87 | 87 | (0) | 18 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 18 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Evropska policijska akademija | 9 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Evropska agencija za kemikalije | 33 | 37 | 37 | 0 | 02 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 60 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 15 | 16 | 16 | — | 18 |
| Evropski bančni organ | 34 | 34 | 34 | 0 | 12 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 22 | 22 | 22 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za okolje | 43 | 53 | 52 | 1 | 07 |
| Evropski policijski urad | 84 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 33 | 32 | 32 | — | 12 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 9 | 9 | 9 | — | 11 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 80 | 80 | 80 | 0 | 17 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 7 | 7 | 7 | — | 04 |
| Nadzorni organ za Galileo | 25 | 358 | 358 | — | 06 |
| Fuzija za energijo – ITER | 551 | 551 | 551 | 0 | 08 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) | 34 | 34 | 34 | 0 | 33 |
| eu.LISA | 65 | 57 | 57 | — | 18 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 58 | 58 | 58 | 0 | 06 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 194 | 196 | 196 | 0 | 12 |
| Evropska agencija za zdravila | 282 | 311 | 272 | 39 | 02 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 10 | 10 | 10 | — | 09 |
| Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 4 | 4 | 4 | — | 09 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 21 | 21 | 21 | — | 18 |
| Evropska agencija za varnost v železniškem prometu | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 15 | 15 | 15 | — | 04 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 175 | 167 | 167 | — | 15 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 56 | 48 | 47 | 1 | 15 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 20 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 15 | 13 | 13 | — | 17 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 47 | 47 | 47 | — | 15 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 24 | 25 | 25 | — | 06 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 52 | 52 | 52 | 0 | 08 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 7 | 7 | 7 | — | 17 |
| Izvajalska agencija za evropsko prometno omrežje | 13 | 14 | 14 | 0 | 06 |
| Skupaj | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 | |

(V milijonih EUR)

Agencija

Končni sprejeti proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Financiranje Komisije Področje

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

11

11

11

—

06

Evropski azilni podporni urad

16

13

13

0

18

Evropska agencija za varnost v letalstvu

162

145

137

8

06

Agencija Frontex

98

87

87

(0)

18

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

18

17

17

0

15

Evropska policijska akademija

9

9

9

0

18

Evropska agencija za kemikalije

33

37

37

0

02

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

60

59

59

0

17

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

15

16

16

—

18

Evropski bančni organ

34

34

34

0

12

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

22

22

22

0

12

Evropska agencija za okolje

43

53

52

1

07

Evropski policijski urad

84

85

85

0

18

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

33

32

32

—

12

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

9

9

9

—

11

Evropska agencija za varnost hrane

80

80

80

0

17

Evropski inštitut za enakost spolov

7

7

7

—

04

Nadzorni organ za Galileo

25

358

358

—

06

Fuzija za energijo – ITER

551

551

551

0

08

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust)

34

34

34

0

33

eu.LISA

65

57

57

—

18

Evropska agencija za pomorsko varnost

58

58

58

0

06

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

194

196

196

0

12

Evropska agencija za zdravila

282

311

272

39

02

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

10

10

10

—

09

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

4

4

4

—

09

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

21

21

21

—

18

Evropska agencija za varnost v železniškem prometu

26

26

26

0

06

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

15

15

15

—

04

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

175

167

167

—

15

Prevajalski center za organe Evropske unije

56

48

47

1

15

Evropska fundacija za usposabljanje

20

21

21

0

15

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

15

13

13

—

17

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

21

21

21

0

04

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

47

47

47

—

15

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

24

25

25

—

06

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

36

36

36

0

08

Izvajalska agencija za raziskave

52

52

52

0

08

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

7

7

7

—

17

Izvajalska agencija za evropsko prometno omrežje

13

14

14

0

06

Skupaj

Skupaj

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta prihodkov | Končni sprejeti proračun | Ugotovljene upravičenosti | Prejeti zneski | Neporavnano |
| Subvencija Komisije | 1  593 | 1  566 | 1  565 | 0 |
| Prihodki iz nadomestil | 557 | 603 | 558 | 45 |
| Drugi dohodki | 335 | 640 | 635 | 5 |
| Skupaj | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 |

(V milijonih EUR)

Vrsta prihodkov

Končni sprejeti proračun

Ugotovljene upravičenosti

Prejeti zneski

Neporavnano

Subvencija Komisije

1  593

1  566

1  565

0

Prihodki iz nadomestil

557

603

558

45

Drugi dohodki

335

640

635

5

Skupaj

Skupaj

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

6.4.   ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI IN ODOBRITVE PLAČIL PO AGENCIJAH

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Agencija | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Preneseno v leto 2015 | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila | Preneseno v leto 2015 |
| Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev | 11 | 10 | 0 | 16 | 13 | 3 |
| Evropski azilni podporni urad | 16 | 13 | 0 | 16 | 11 | 2 |
| Evropska agencija za varnost v letalstvu | 184 | 136 | 45 | 191 | 125 | 63 |
| Agencija Frontex | 99 | 97 | 2 | 130 | 94 | 33 |
| Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja | 19 | 18 | 0 | 20 | 17 | 2 |
| Evropska policijska akademija | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Evropska agencija za kemikalije | 115 | 111 | 0 | 127 | 112 | 11 |
| Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni | 61 | 61 | 0 | 72 | 59 | 12 |
| Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami | 16 | 16 | 0 | 16 | 15 | 1 |
| Evropski bančni organ | 34 | 34 | — | 38 | 32 | 5 |
| Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine | 22 | 22 | 0 | 27 | 21 | 6 |
| Evropska agencija za okolje | 66 | 59 | 7 | 70 | 48 | 22 |
| Evropski policijski urad | 86 | 85 | 0 | 95 | 86 | 6 |
| Evropski organ za vrednostne papirje in trge | 33 | 33 | — | 39 | 32 | 6 |
| Agencija Skupnosti za nadzor ribištva | 9 | 9 | — | 11 | 9 | 1 |
| Evropska agencija za varnost hrane | 80 | 80 | 0 | 87 | 78 | 8 |
| Evropski inštitut za enakost spolov | 7 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Nadzorni organ za Galileo | 2  095 | 693 | 1  402 | 407 | 150 | 257 |
| Fuzija za energijo – ITER | 1  169 | 1  169 | — | 573 | 507 | 38 |
| Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust) | 34 | 34 | 0 | 39 | 34 | 4 |
| eu.LISA | 59 | 49 | 10 | 72 | 54 | 15 |
| Evropska agencija za pomorsko varnost | 60 | 56 | 2 | 61 | 53 | 5 |
| Urad za usklajevanje na notranjem trgu | 420 | 246 | — | 458 | 239 | 40 |
| Evropska agencija za zdravila | 282 | 266 | 0 | 316 | 251 | 47 |
| Evropska agencija za varnost omrežij in informacij | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC | 4 | 4 | — | 5 | 4 | 1 |
| Agencija Evropske unije za temeljne pravice | 22 | 22 | 0 | 28 | 21 | 7 |
| Evropska agencija za varnost v železniškem prometu | 26 | 25 | 0 | 28 | 24 | 3 |
| Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu | 17 | 16 | 2 | 22 | 16 | 5 |
| Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo | 236 | 223 | 8 | 179 | 165 | 2 |
| Prevajalski center za organe Evropske unije | 56 | 45 | — | 59 | 43 | 4 |
| Evropska fundacija za usposabljanje | 23 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Urad Skupnosti za rastlinske sorte | 17 | 16 | — | 15 | 13 | 0 |
| Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer | 22 | 21 | 1 | 26 | 21 | 5 |
| Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo | 47 | 46 | — | 52 | 46 | 6 |
| Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost | 24 | 22 | — | 26 | 20 | 4 |
| Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta | 36 | 36 | — | 38 | 36 | 2 |
| Izvajalska agencija za raziskave | 52 | 51 | — | 54 | 50 | 4 |
| Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike | 7 | 7 | — | 8 | 7 | 1 |
| Izvajalska agencija za evropsko prometno omrežje | 13 | 13 | — | 14 | 12 | 1 |
| Skupaj | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(V milijonih EUR)

Agencija

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Preneseno v leto 2015

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Preneseno v leto 2015

Evropska agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev

11

10

0

16

13

3

Evropski azilni podporni urad

16

13

0

16

11

2

Evropska agencija za varnost v letalstvu

184

136

45

191

125

63

Agencija Frontex

99

97

2

130

94

33

Evropski center za razvoj poklicnega usposabljanja

19

18

0

20

17

2

Evropska policijska akademija

9

8

0

10

8

2

Evropska agencija za kemikalije

115

111

0

127

112

11

Evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni

61

61

0

72

59

12

Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami

16

16

0

16

15

1

Evropski bančni organ

34

34

—

38

32

5

Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine

22

22

0

27

21

6

Evropska agencija za okolje

66

59

7

70

48

22

Evropski policijski urad

86

85

0

95

86

6

Evropski organ za vrednostne papirje in trge

33

33

—

39

32

6

Agencija Skupnosti za nadzor ribištva

9

9

—

11

9

1

Evropska agencija za varnost hrane

80

80

0

87

78

8

Evropski inštitut za enakost spolov

7

7

0

10

8

2

Nadzorni organ za Galileo

2  095

693

1  402

407

150

257

Fuzija za energijo – ITER

1  169

1  169

—

573

507

38

Urad za evropsko pravosodno sodelovanje (Eurojust)

34

34

0

39

34

4

eu.LISA

59

49

10

72

54

15

Evropska agencija za pomorsko varnost

60

56

2

61

53

5

Urad za usklajevanje na notranjem trgu

420

246

—

458

239

40

Evropska agencija za zdravila

282

266

0

316

251

47

Evropska agencija za varnost omrežij in informacij

10

10

0

11

10

1

Urad Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije – BEREC

4

4

—

5

4

1

Agencija Evropske unije za temeljne pravice

22

22

0

28

21

7

Evropska agencija za varnost v železniškem prometu

26

25

0

28

24

3

Evropska agencija za varnost in zdravje pri delu

17

16

2

22

16

5

Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo

236

223

8

179

165

2

Prevajalski center za organe Evropske unije

56

45

—

59

43

4

Evropska fundacija za usposabljanje

23

22

0

23

21

2

Urad Skupnosti za rastlinske sorte

17

16

—

15

13

0

Evropska fundacija za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer

22

21

1

26

21

5

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

47

46

—

52

46

6

Izvajalska agencija za konkurenčnost in inovativnost

24

22

—

26

20

4

Izvajalska agencija Evropskega raziskovalnega sveta

36

36

—

38

36

2

Izvajalska agencija za raziskave

52

51

—

54

50

4

Izvajalska agencija za zdravje in potrošnike

7

7

—

8

7

1

Izvajalska agencija za evropsko prometno omrežje

13

13

—

14

12

1

Skupaj

Skupaj

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| Vrsta odhodkov | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Razpoložljive odobritve skupaj | Prevzete obveznosti | Preneseno v leto 2015 | Razpoložljive odobritve skupaj | Izvršena plačila | Preneseno v leto 2015 |
| Zaposleni | 941 | 914 | 1 | 955 | 909 | 17 |
| Upravni odhodki | 387 | 363 | 11 | 465 | 346 | 99 |
| Odhodki iz poslovanja | 4  272 | 2  613 | 1  469 | 2  067 | 1  309 | 522 |
| Skupaj | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(V milijonih EUR)

Vrsta odhodkov

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Razpoložljive odobritve skupaj

Prevzete obveznosti

Preneseno v leto 2015

Razpoložljive odobritve skupaj

Izvršena plačila

Preneseno v leto 2015

Zaposleni

941

914

1

955

909

17

Upravni odhodki

387

363

11

465

346

99

Odhodki iz poslovanja

4  272

2  613

1  469

2  067

1  309

522

Skupaj

Skupaj

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

6.5.   PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

PRORAČUNSKI REZULTAT, VKLJUČNO Z AGENCIJAMI

| (V milijonih EUR) |
| --- |
| | Evropska unija | AGENCIJE | Izločitev subvencij agencijam | SKUPAJ |
| Prihodki za zadevno proračunsko leto | 1 43  940 | 2  759 | (1  565) | 1 45  134 |
| Plačila na podlagi proračunskih odobritev za tekoče leto | (1 37  136) | (2  049) | 1  565 | (1 37  620) |
| Plačila na podlagi odobritev iz namenskih prejemkov | (4  057) | (300) | — | (4  357) |
| Odobritve plačil, prenesene v leto N+1 | (1  787) | (402) | — | (2  189) |
| Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1 | 25 | 157 | — | 182 |
| Razvoj namenskih prejemkov | 336 | (235) | — | 101 |
| Tečajne razlike za zadevno leto | 110 | (2) | — | 108 |
| Skupaj | 1  432 | (73) | — | 1  358 |

(V milijonih EUR)

Evropska unija

AGENCIJE

Izločitev subvencij agencijam

SKUPAJ

Prihodki za zadevno proračunsko leto

1 43  940

2  759

(1  565)

1 45  134

Plačila na podlagi proračunskih odobritev za tekoče leto

(1 37  136)

(2  049)

1  565

(1 37  620)

Plačila na podlagi odobritev iz namenskih prejemkov

(4  057)

(300)

—

(4  357)

Odobritve plačil, prenesene v leto N+1

(1  787)

(402)

—

(2  189)

Zapadle neporabljene odobritve, prenesene iz leta N–1

25

157

—

182

Razvoj namenskih prejemkov

336

(235)

—

101

Tečajne razlike za zadevno leto

110

(2)

—

108

Skupaj

Skupaj

1  432

1  432

(73)

(73)

—

1  358

1  358

Za zagotovitev vseh pomembnih proračunskih podatkov za agencije konsolidirani zaključni račun vključuje ločena poročila o izvrševanju posameznih proračunov agencij, ki so običajno vključene v konsolidacijo.

---

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

(2)  Evropski parlament je 17. decembra 2014 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2015. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

2

Evropski parlament je 17. decembra 2014 sprejel proračun, ki določa, da se kratkoročne obveznosti Unije plačajo iz lastnih sredstev, ki jih zberejo države članice ali se od njih vpokličejo v letu 2015. Poleg tega v skladu s členom 83 kadrovskih predpisov (Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968, kakor je bila spremenjena) države članice skupno jamčijo za obveznost plačila pokojnin.

(3)  Nadaljnje informacije so navedene v pojasnilu

  3.18
  .

3

Nadaljnje informacije so navedene v pojasnilu

3.18

(4)  Izvedle države članice: deljeno upravljanje

4

Izvedle države članice: deljeno upravljanje

Izvedle Komisija in izvajalske agencije: neposredno upravljanje

Izvedle Komisija in izvajalske agencije: neposredno upravljanje

Izvedli druge agencije in organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti: posredno upravljanje

Izvedli druge agencije in organi EU, tretje države, mednarodne organizacije in drugi subjekti: posredno upravljanje

(5)  Podrobna razlaga nepripoznanih izgub je v pojasnilu

  1.5.4.

5

Podrobna razlaga nepripoznanih izgub je v pojasnilu

1.5.4.

(6)  Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (20 milijonov EUR), ki jih je izdala Komisija, zato so te izločene. Ker gre za dolgoročni instrument, je znaten del za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev nekratkoročen, tj. 1  489 milijonov EUR.

6

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo (20 milijonov EUR), ki jih je izdala Komisija, zato so te izločene. Ker gre za dolgoročni instrument, je znaten del za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev nekratkoročen, tj. 1  489 milijonov EUR.

(7)  Bruto aktuarske izgube pred davki in korekcijskimi koeficienti.

7

Bruto aktuarske izgube pred davki in korekcijskimi koeficienti.

(8)  Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki jih je izdala Komisija, zato jih je treba izločiti.

8

Jamstveni sklad za zunanje ukrepe ima obveznice evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki jih je izdala Komisija, zato jih je treba izločiti.

(9)  Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

9

Ocenjeni neupravičeni zneski in predvidena predplačila

(10)  „Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene nepomembne programe subjektov, vključenih v konsolidacijo.

10

„Nedodeljeno razdelku VFO“ vključuje izvrševanje proračuna in konsolidacijske izločitve, zunajproračunske dejavnosti in nedodeljene nepomembne programe subjektov, vključenih v konsolidacijo.

(11)  Zneski, sporočeni za ESRR, vključujejo zneske, ki niso bili razdeljeni med ESRR in Kohezijski sklad za programsko obdobje 2007–2013 zaradi programov, ki zajemajo več skladov (354 milijonov EUR za potrjene/sprejete finančne popravke in 15 milijonov EUR za izvedene finančne popravke).

11

(12)  Zneski, sporočeni za ESRR, vključujejo zneske, ki niso bili razdeljeni med ESRR in Kohezijski sklad za programsko obdobje 2007–2013 zaradi programov, ki zajemajo več skladov (354 milijonov EUR za potrjene/sprejete finančne popravke in 15 milijonov EUR za izvedene finančne popravke).

12

Zneski, sporočeni za ESRR, vključujejo zneske, ki niso bili razdeljeni med ESRR in Kohezijski sklad za programsko obdobje 2007–2013 zaradi programov, ki zajemajo več skladov (354 milijonov EUR za potrjene/sprejete finančne popravke in 15 milijonov EUR za izvedene finančne popravke).

(13)  V letu 2014 je bil za EKSRP sistem podaljšanj plačilnih rokov usklajen s sredstvi iz Kohezijskega sklada. Za EKJS se mehanizem podaljšanj plačilnih rokov ne uporablja, mehanizem odložitve in zmanjšanja plačil pa se uporablja od leta 2014 naprej.

13

V letu 2014 je bil za EKSRP sistem podaljšanj plačilnih rokov usklajen s sredstvi iz Kohezijskega sklada. Za EKJS se mehanizem podaljšanj plačilnih rokov ne uporablja, mehanizem odložitve in zmanjšanja plačil pa se uporablja od leta 2014 naprej.

(14)  Razen vzajemnih posojil.

14

(15)  S korekcijskim koeficientom.

15

(16)  Se plačuje prva tri leta po odhodu.

16

(17)  10,9 % za prvo polovico leta 2014 in 10,1 % za drugo polovico leta 2014.

17

(18)  Skupno podjetje ECSEL je nastalo z združitvijo skupnih podjetij ARTEMIS in ENIAC, ki je bila izvedena v proračunskem letu 2014.

18

(19)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov lahko nastane vtis, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

19

(20)  Od tega znaša rezultat Efte (3) milijone EUR v letu 2014 in (4) milijone EUR v letu 2013.

20

Od tega znaša rezultat Efte (3) milijone EUR v letu 2014 in (4) milijone EUR v letu 2013.

(21)  Dodatne odobritve vključujejo odobritve, prenesene iz lanskega leta, namenske prejemke in odobritve, ki postanejo na voljo po sprostitvi obveznosti.

21

Dodatne odobritve vključujejo odobritve, prenesene iz lanskega leta, namenske prejemke in odobritve, ki postanejo na voljo po sprostitvi obveznosti.

(22)  Dodatne odobritve vključujejo odobritve, prenesene iz lanskega leta, namenske prejemke in odobritve, ki postanejo na voljo po sprostitvi obveznosti.

22

Dodatne odobritve vključujejo odobritve, prenesene iz lanskega leta, namenske prejemke in odobritve, ki postanejo na voljo po sprostitvi obveznosti.

(23)  Dodatne odobritve vključujejo odobritve, prenesene iz prejšnjega leta, namenske prejemke in odobritve, ki postanejo spet na voljo po sprostitvi obveznosti.

23

(24)  Dodatne odobritve vključujejo odobritve, prenesene iz prejšnjega leta, namenske prejemke in odobritve, ki postanejo spet na voljo po sprostitvi obveznosti.

24

---

| 13.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 377/146 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 377/146

---

IZJAVA O ZANESLJIVOSTI, KI JO SODIŠČE PREDLOŽI EVROPSKEMU PARLAMENTU IN SVETU – POROČILO NEODVISNEGA REVIZORJA

(2015/C 377/02)

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2014, ki ga je Komisija odobrila 23. julija 2015, ter |
| --- | --- | --- |

I.

Sodišče je revidiralo:

(a)

konsolidirani zaključni račun Evropske unije, ki ga sestavljajo konsolidirani računovodski izkazi (1) in zbirna poročila o izvrševanju proračuna (2) za proračunsko leto, končano 31. decembra 2014, ki ga je Komisija odobrila 23. julija 2015, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost z zaključnim računom povezanih transakcij, kot je zahtevano v členu 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Odgovornost poslovodstva

| II. | V skladu s členoma 317 in 318 PDEU in finančno uredbo je Komisija odgovorna za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU). |
| --- | --- |

II.

V skladu s členoma 317 in 318 PDEU in finančno uredbo je Komisija odgovorna za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa Evropske unije na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranje kontrole, ki se uporablja za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z računovodskimi izkazi Evropske unije, ima Komisija (člen 317 PDEU).

Revizorjeva odgovornost

| III. | Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je konsolidirani zaključni račun Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne. |
| --- | --- |

III.

Sodišče je odgovorno, da na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI. Ti standardi določajo, da mora Sodišče revizijo načrtovati in opraviti tako, da pridobi razumno zagotovilo, da je konsolidirani zaključni račun Evropske unije brez pomembno napačnih navedb in da so z njim povezane transakcije zakonite in pravilne.

| IV. | Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranem zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranem zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranega zaključnega računa. |
| --- | --- |

IV.

Revizija zajema izvajanje postopkov za pridobitev revizijskih dokazov o zneskih in razkritjih v konsolidiranem zaključnem računu ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Postopki so odvisni od revizorjeve presoje, vključno z oceno tveganja pomembno napačne navedbe v konsolidiranem zaključnem računu in pomembne neskladnosti med transakcijami, povezanimi z zaključnim računom, in zahtevami pravnega okvira Evropske unije, ne glede na to, ali gre za goljufijo ali napako. Pri oceni tega tveganja se upošteva notranja kontrola, ki se izvaja za pripravo in pošteno predstavitev konsolidiranega zaključnega računa ter zakonitost in pravilnost z njim povezanih transakcij, da se pripravijo okoliščinam primerni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranje kontrole. Med revizijo se tudi ovrednotijo primernost uporabljenih računovodskih usmeritev, sprejemljivost računovodskih ocen ter celotna predstavitev konsolidiranega zaključnega računa.

| V. | V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in analiziramo tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

V.

V zvezi s prihodki Sodišče pri preučitvi lastnih sredstev iz naslova davka na dodano vrednost in bruto nacionalnega dohodka izhaja iz relevantnih makroekonomskih agregatov, na podlagi katerih se ta izračunajo, in oceni sisteme Komisije za obdelavo agregatov do takrat, ko so prispevki držav članic prejeti in evidentirani v konsolidiranih računovodskih izkazih. Pri tradicionalnih lastnih sredstvih preučimo računovodske izkaze carinskih organov in analiziramo tok dajatev do trenutka, ko zneske prejme Komisija in so evidentirani v računovodskih izkazih.

| VI. | Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predujme preučimo, ko bi prejemnik sredstev moral dokazati ali dokaže, da so sredstva pravilno porabljena, in je predujem obračunan ali postane izterljiv. |
| --- | --- |

VI.

Pri odhodkih Sodišče preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predujme preučimo, ko bi prejemnik sredstev moral dokazati ali dokaže, da so sredstva pravilno porabljena, in je predujem obračunan ali postane izterljiv.

| VII. | Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna osnova za njegova mnenja.

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  VIII. | Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2014, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2014 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

VIII.

Po mnenju Sodišča konsolidirani zaključni račun Evropske unije za leto, ki se je končalo 31. decembra 2014, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njen finančni položaj na dan 31. decembra 2014 ter njen poslovni izid, denarne tokove in spremembe čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom









  IX. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2014, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

IX.

Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2014, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni.

Plačila

| Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom









  X. | Na izdatke zabeležene v letu 2014, v okviru razdelkov 1 do 4 (3) večletnega finančnega okvira, ki so operativni odhodki, so pomembno vplivale napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za plačila, povezana z zaključnim računom, 4,4 %. Naš zaključek potrjuje analiza zneskov, pri katerih obstaja tveganje, v zbirnem poročilu Komisije. |
| --- | --- |

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

X.

Na izdatke zabeležene v letu 2014, v okviru razdelkov 1 do 4 (3) večletnega finančnega okvira, ki so operativni odhodki, so pomembno vplivale napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za plačila, povezana z zaključnim računom, 4,4 %. Naš zaključek potrjuje analiza zneskov, pri katerih obstaja tveganje, v zbirnem poročilu Komisije.

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| XI. | Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2014, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

XI.

Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z računovodskimi izkazi za leto, ki se je končalo 31. decembra 2014, pomembno vplivale napake.

| Druge informacije









  XII. | Dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza ni del računovodskih izkazov. Informacije v tem dokumentu so skladne z računovodskimi izkazi. |
| --- | --- |

Druge informacije

XII.

Dokument Razprava o računovodskih izkazih in njihova analiza ni del računovodskih izkazov. Informacije v tem dokumentu so skladne z računovodskimi izkazi.

10. september 2015

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  Konsolidirani računovodski izkazi zajemajo bilanco stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev ter povzetek pomembnih računovodskih usmeritev in druga pojasnila (skupaj s poročanjem po segmentih).

1

(2)  Zbirna poročila o izvrševanju proračuna zajemajo zbirna poročila o izvrševanju proračuna in pojasnila.

2

(3)  Ti razdelki so zajeti v poglavjih 5 do 8 tega letnega poročila.

3

---