# Europos Sąjungos C 377/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 377 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. lapkričio 13d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 377

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. lapkričio 13d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| 2015/C 377/01 | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams 2014 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos | 1 |
| 2015/C 377/02 | Audito Rūmų patikinimo pareiškimas, teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai. Nepriklausomo auditoriaus ataskaita | 146 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

2015/C 377/01

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams 2014 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos

1

2015/C 377/02

Audito Rūmų patikinimo pareiškimas, teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai. Nepriklausomo auditoriaus ataskaita

146

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

| 13.11.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 377/1

---

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

2014 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos

(2015/C 377/01)

TURINYS

| FINANSINĖS ATASKAITOS APTARIMAS IR ANALIZĖ | 2 |
| --- | --- |

| KONSOLIDUOTŲJŲ FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABA | 22 |
| --- | --- |

| KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS | 23 |
| --- | --- |

| BALANSAS | 24 |
| --- | --- |

| FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA | 25 |
| --- | --- |

| PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA | 26 |
| --- | --- |

| GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA | 27 |
| --- | --- |

| FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI | 28 |
| --- | --- |

| SUVESTINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS | 99 |
| --- | --- |

FINANSINĖS ATASKAITOS APTARIMAS IR ANALIZĖ

1.   EUROPOS SĄJUNGA. INSTITUCINIS VALDYMAS IR PROCESAI

Europos Sąjunga (ES) – tai ekonominė ir politinė 28 Europos šalių partnerystė. 1993 m. įsteigta Mastrichto sutartimi ji pakeitė Europos bendriją, Europos anglių ir plieno bendriją (EAPB) ir Euratomą. Paskutinė esminė ES konstitucinio pagrindo pataisa – Lisabonos sutartis – įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d.

ES grindžiama teisinės valstybės principais. Vadinasi, visų ES veiksmų pamatas – Sutartys, kurioms laisva valia ir demokratiškai pritarė visos ES valstybės narės. ES institucinė sistema – unikali:

| — | Sąjungos piliečiai tiesiogiai renka Europos Parlamento (EP) narius; |
| --- | --- |

—

Sąjungos piliečiai tiesiogiai renka Europos Parlamento (EP) narius;

| — | plataus masto ES prioritetus nustato Europos Vadovų Taryba, vienijanti nacionalinio ir ES lygmens vadovus; |
| --- | --- |

—

plataus masto ES prioritetus nustato Europos Vadovų Taryba, vienijanti nacionalinio ir ES lygmens vadovus;

| — | vyriausybės gina savo šalių nacionalinius interesus Europos Sąjungos Taryboje (toliau – Taryba); |
| --- | --- |

—

vyriausybės gina savo šalių nacionalinius interesus Europos Sąjungos Taryboje (toliau – Taryba);

| — | ES, kaip visumos, interesus gina Europos Komisija (toliau – Komisija), kurios pirmininką renka EP, o narius siūlo nacionalinės vyriausybės bendru sutarimu su išrinktuoju pirmininku ir balsuodamas bendrai tvirtina EP. |
| --- | --- |

—

ES, kaip visumos, interesus gina Europos Komisija (toliau – Komisija), kurios pirmininką renka EP, o narius siūlo nacionalinės vyriausybės bendru sutarimu su išrinktuoju pirmininku ir balsuodamas bendrai tvirtina EP.

ES veikia pagal nuosavą teisinę santvarką, kuri nepriklauso tarptautinei teisei ir sudaro ES valstybių narių teisinių sistemų neatsiejamą dalį. ES teisinė santvarka yra grindžiama nuosavais teisės šaltiniais. Dėl įvairaus šių šaltinių pobūdžio reikėjo nustatyti jų hierarchiją. Šios hierarchijos viršuje yra pirminės teisės aktai, t. y. Sutartys. Po jų pirmumas teikiamas ES sudarytiems tarptautiniams susitarimams, bendriesiems teisės principams ir antrinės teisės aktams, grindžiamiems Sutartimis.

ES teisės šaltiniai ir hierarchija:

| — | Europos Sąjungos sutartis (ESS); Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV); Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija; kitos sutartys ir protokolai; |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos sutartis (ESS); Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV); Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija; kitos sutartys ir protokolai;

| — | tarptautiniai susitarimai; |
| --- | --- |

—

tarptautiniai susitarimai;

| — | bendrieji Sąjungos teisės principai; |
| --- | --- |

—

bendrieji Sąjungos teisės principai;

| — | antrinės teisės aktai. |
| --- | --- |

—

antrinės teisės aktai.

ES institucinį valdymą vykdo institucijos, tarnybos ir kitos ES įstaigos, nurodytos finansinių ataskaitų aiškinamųjų raštų 10 pastaboje. Pagrindinės institucijos, atsakingos už politikos formavimą ir sprendimų priėmimą, yra EP, Europos Vadovų Taryba, Europos Sąjungos Taryba ir Komisija.

Europos Parlamentas

Europos Parlamentas – tai svarbus ES lygmens politinių debatų ir sprendimų priėmimo forumas. EP narius, kurie teisėkūros procese turi atstovauti piliečių interesams ir užtikrinti demokratišką kitų ES institucijų veikimą, tiesiogiai renka visų valstybių narių rinkėjai.

Ilgainiui keičiant Europos Sutartis EP įgijo svarių teisėkūros ir biudžeto įgaliojimų, suteikiančių jam galimybę drauge su valstybių narių vyriausybių atstovais Taryboje nustatyti Europos projekto kryptį. Dalyvaudamas šioje veikloje EP siekia skleisti demokratines vertybes ir ginti žmogaus teises ne tik Europoje, bet ir visame pasaulyje.

Vykdant metinę biudžeto procedūrą EP turi tokius pačius įgaliojimus kaip Taryba. EP dalyvauja biudžeto sudarymo procese nuo pat parengiamojo etapo, visų pirma nustatant bendrąsias gaires ir išlaidų rūšis, iki pat biudžeto patvirtinimo. Kartu su Taryba EP nustato biudžetą ir stebi jo vykdymą. Remdamasis Tarybos rekomendacija, EP patvirtina ES biudžeto įvykdymą. Galiausiai EP turi pritarti daugiametei finansinei programai (DFP), kuria užtikrinama, kad ES išlaidos būtų patiriamos tvarkingai ir neviršijant ES nuosavų išteklių. Šiuo metu EP pirmininkauja Martinas Schulzas.

Europos Vadovų Taryba ir Europos Sąjungos Taryba

Europos Vadovų Taryba, vienijanti valstybių narių valstybės arba vyriausybių vadovus, kartu su savo pirmininku ir Komisijos pirmininku yra ES vystymosi varomoji jėga, nustatanti bendrąsias politikos kryptis ir prioritetus. Šiuo metu Europos Vadovų Tarybos pirmininkas yra Donaldas Tuskas.

Drauge su EP Taryba tvirtina ES teisės aktus, t. y. reglamentus ir direktyvas, be to, priima sprendimus ir neįpareigojančias rekomendacijas. Tarybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės ministro lygio atstovą, įgaliotą balsuojant tos valstybės narės vyriausybės vardu prisiimti įsipareigojimus. Tarybai, išskyrus Užsienio reikalų tarybą, vadovauja Sąjungai pirmininkaujančios valstybės narės (kuri pagal lygią rotaciją keičiasi kas pusmetį) atstovas. Tarybos darbą rengia valstybių narių vyriausybių nuolatinių atstovų komitetas (COREPER).

Pagal savo kompetenciją Taryba priima sprendimus kvalifikuota balsų dauguma, išskyrus atvejus, kai Sutartyse numatyta kitaip (pavyzdžiui, sprendimą priimti vieningai ar paprasta balsų dauguma). Taryba yra viena iš dviejų institucijų (kita institucija – EP), sudarančių biudžeto valdymo instituciją, tvirtinančią ES biudžetą. Be to, pagal specialią teisėkūros procedūrą Taryba, balsuodama vieningai, priima sprendimus, kuriais nustatomos nuostatos, taikytinos nuosavų išteklių sistemai ir DFP. Pastaruoju atveju sprendimui turi pritarti dauguma EP narių. Naujausią DFP (2014–2020 m.) Taryba priėmė 2013 m. lapkričio mėn.

Europos Komisija

Komisija yra vykdomasis ES organas. Ji atstovauja ES, kaip visumos, interesams (o ne atskirų šalių interesams).

Svarbiausios Komisijos funkcijos:

| — | siūlyti teisės aktus, kuriuos vėliau tvirtina kitos teisėkūros institucijos, t. y. EP ir Taryba; |
| --- | --- |

—

siūlyti teisės aktus, kuriuos vėliau tvirtina kitos teisėkūros institucijos, t. y. EP ir Taryba;

| — | užtikrinti Europos teisės aktų vykdymą (prireikus su ES Teisingumo Teismo pagalba); |
| --- | --- |

—

užtikrinti Europos teisės aktų vykdymą (prireikus su ES Teisingumo Teismo pagalba);

| — | nustatyti veiksmų uždavinius ir prioritetus, kurie kasmet apibendrinami Komisijos darbo programoje, ir siekti juos vykdyti; |
| --- | --- |

—

nustatyti veiksmų uždavinius ir prioritetus, kurie kasmet apibendrinami Komisijos darbo programoje, ir siekti juos vykdyti;

| — | valdyti ir vykdyti ES politiką ir biudžetą; |
| --- | --- |

—

valdyti ir vykdyti ES politiką ir biudžetą;

| — | atstovauti Sąjungai už Europos ribų (pavyzdžiui, derėtis dėl prekybos susitarimų, kuriuos ES sudaro su kitomis šalimis). |
| --- | --- |

—

atstovauti Sąjungai už Europos ribų (pavyzdžiui, derėtis dėl prekybos susitarimų, kuriuos ES sudaro su kitomis šalimis).

Nauja Komisija, kurią sudaro 28 Komisijos nariai (po vieną iš kiekvienos ES valstybės narės), skiriama kas penkerius metus. Kandidatą į Komisijos pirmininkus Europos Parlamentui siūlo Europos Vadovų Taryba, kuri priima sprendimą kvalifikuota balsų dauguma, atsižvelgdama į EP rinkimų rezultatus. Tada Komisijos pirmininką renka Europos Parlamentas jį sudarančių narių balsų dauguma (t. y. bent 376 balsais iš 751). Po rinkimų išrinktasis pirmininkas, atsižvelgdamas į valstybių narių pasiūlymus, pasirenka 27 kitus Komisijos narius. Galutinį paskirtųjų Komisijos narių sąrašą išrinktasis Komisijos pirmininkas turi suderinti su Taryba. Visos Komisijos sudėčiai turi pritarti Parlamentas. Iki tol paskirtuosius Komisijos narius vertina įvairūs EP komitetai. Dabartinės Komisijos kadencija baigiasi 2019 m. spalio 31 d. Komisijai pirmininkauja Jeanas-Claude'as Junckeris.

Dabartinės Komisijos prioritetai: 1) darbo vietos, ekonomikos augimas ir investicijos; 2) bendroji skaitmeninė rinka; 3) energetikos sąjunga ir klimatas; 4) vidaus rinka; 5) ekonominė ir pinigų sąjunga; 6) ES ir JAV laisvoji prekyba; 7) teisingumas ir pagrindinės teisės; 8) migracija; 9) ES vaidmuo pasaulyje; 10) demokratiniai pokyčiai.

Komisijos darbas vyksta generalinių direktorių vadovaujamuose departamentuose, vadinamuose generaliniais direktoratais (GD) arba tarnybomis, kurių kiekvienas yra atsakingas už tam tikrą politikos sritį. Generaliniai direktoratai rengia teisės aktus, tačiau jų pasiūlymai įteisinami tik tada, kai juos priima Komisijos narių kolegija (28 Komisijos narių susirinkimas). Be to, generaliniai direktoratai tvarko ES lygmens finansavimo iniciatyvas, vykdo viešas konsultacijas ir komunikacijos veiklą.

Komisija taip pat valdo keletą vykdomųjų įstaigų, kurios padeda tvarkyti ES programas.

2.   KOMISIJOS INICIATYVOS IR STRATEGIJOS

2014 m. lapkričio mėn. darbą pradėjusi naujoji Komisija nustatė 2015 m. Komisijos darbo programą ir naujas Komisijos iki 2019 m. vykdysimas iniciatyvas. Darbo programoje nurodomi Komisijos planai ir įvardijami veiksmai, kuriais 2015 m. bus siekiama teigiamų permainų darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų skatinimo srityse. Ši programa orientuota į nedidelį skaičių konkrečių naujų iniciatyvų, tokių kaip:

Naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis:

| — | 315 mlrd. EUR investicijų kampanija: 2014 m. pabaigoje paskelbto plano įgyvendinimas teisės aktais, kuriais siekiama paskatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į realiąja ekonomiką per ateinančius trejus metus; |
| --- | --- |

—

315 mlrd. EUR investicijų kampanija: 2014 m. pabaigoje paskelbto plano įgyvendinimas teisės aktais, kuriais siekiama paskatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į realiąja ekonomiką per ateinančius trejus metus;

| — | integracijos į darbo rinką ir užimtumo skatinimas; |
| --- | --- |

—

integracijos į darbo rinką ir užimtumo skatinimas;

| — | strategijos „Europa 2020“ peržiūra. |
| --- | --- |

—

strategijos „Europa 2020“ peržiūra.

Bendrosios skaitmeninės rinkos dokumentų rinkinys:

| — | sąlygų, kuriomis klestėtų gyvybinga skaitmeninė ekonomika ir visuomenė, sudarymas papildant telekomunikacijų reglamentavimo aplinką; |
| --- | --- |

—

sąlygų, kuriomis klestėtų gyvybinga skaitmeninė ekonomika ir visuomenė, sudarymas papildant telekomunikacijų reglamentavimo aplinką;

| — | autorių teisių taisyklių atnaujinimas; |
| --- | --- |

—

autorių teisių taisyklių atnaujinimas;

| — | taisyklių, taikomų vartotojų apsipirkimui elektroniniu ir skaitmeniniu būdais, supaprastinimas; |
| --- | --- |

—

taisyklių, taikomų vartotojų apsipirkimui elektroniniu ir skaitmeniniu būdais, supaprastinimas;

| — | kibernetinio saugumo stiprinimas; |
| --- | --- |

—

kibernetinio saugumo stiprinimas;

| — | skaitmeninimo integravimas. |
| --- | --- |

—

skaitmeninimo integravimas.

Atspari energetikos sąjunga ir perspektyvi klimato kaitos politika:

| — | Europos energetikos sąjungos kūrimas: energijos tiekimo saugumo užtikrinimas, tolesnė nacionalinių energijos rinkų integracija, Europos energijos paklausos mažinimas ir iškastinių išteklių dalies mažinimas energijos rūšių derinyje; |
| --- | --- |

—

Europos energetikos sąjungos kūrimas: energijos tiekimo saugumo užtikrinimas, tolesnė nacionalinių energijos rinkų integracija, Europos energijos paklausos mažinimas ir iškastinių išteklių dalies mažinimas energijos rūšių derinyje;

| — | daugiašalis atsakas į klimato kaitą. |
| --- | --- |

—

daugiašalis atsakas į klimato kaitą.

Stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka:

| — | vidaus rinkos strategija; |
| --- | --- |

—

vidaus rinkos strategija;

| — | darbo jėgos judumo dokumentų rinkinys; |
| --- | --- |

—

darbo jėgos judumo dokumentų rinkinys;

| — | kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planas; |
| --- | --- |

—

kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planas;

| — | finansų įstaigų pertvarkymo sistema; |
| --- | --- |

—

finansų įstaigų pertvarkymo sistema;

| — | aviacijos dokumentų rinkinys. |
| --- | --- |

—

aviacijos dokumentų rinkinys.

Prekybos ir investicijų strategija, kuria skatinamas darbo vietų kūrimas ir ekonomikos augimas

Teisingumo ir pagrindinių teisių sritis:

| — | ES prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos; |
| --- | --- |

—

ES prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos;

| — | Europos saugumo darbotvarkė. |
| --- | --- |

—

Europos saugumo darbotvarkė.

Nauja migracijos politika:

| — | naujo požiūrio į legalią migraciją formavimas siekiant į ES pritraukti talentingų ir kvalifikuotų žmonių; |
| --- | --- |

—

naujo požiūrio į legalią migraciją formavimas siekiant į ES pritraukti talentingų ir kvalifikuotų žmonių;

| — | migracijos į ES valdymo gerinimas glaudžiau bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, didinant valstybių narių solidarumą ir kovojant su prekyba žmonėmis. |
| --- | --- |

—

migracijos į ES valdymo gerinimas glaudžiau bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, didinant valstybių narių solidarumą ir kovojant su prekyba žmonėmis.

Svarbesnis vaidmuo pasaulio arenoje:

| — | Europos kaimynystės politika; |
| --- | --- |

—

Europos kaimynystės politika;

| — | darnaus vystymosi po 2015 m. tikslai. |
| --- | --- |

—

darnaus vystymosi po 2015 m. tikslai.

Sąžiningo apmokestinimo aplinka:

| — | veiksmų planas, kuriame nurodomi kovos su mokesčių vengimu ir mokestiniu sukčiavimu veiksmai, įskaitant ES lygmens priemones, padedančias pereiti prie sistemos, pagal kurią mokesčiai mokami toje šalyje, kur uždirbamas pelnas; įskaitant automatinį keitimąsi informacija apie sprendimus dėl mokesčių ir įmonių mokesčių bazių stabilizavimą; |
| --- | --- |

—

veiksmų planas, kuriame nurodomi kovos su mokesčių vengimu ir mokestiniu sukčiavimu veiksmai, įskaitant ES lygmens priemones, padedančias pereiti prie sistemos, pagal kurią mokesčiai mokami toje šalyje, kur uždirbamas pelnas; įskaitant automatinį keitimąsi informacija apie sprendimus dėl mokesčių ir įmonių mokesčių bazių stabilizavimą;

| — | privalomas keitimasis informacija apie sprendimus dėl mokesčių. |
| --- | --- |

—

privalomas keitimasis informacija apie sprendimus dėl mokesčių.

Demokratinių pokyčių sąjunga:

| — | ES susitarimas dėl geresnės teisėkūros; |
| --- | --- |

—

ES susitarimas dėl geresnės teisėkūros;

| — | privalomas skaidrumo registras; |
| --- | --- |

—

privalomas skaidrumo registras;

| — | sprendimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų priėmimo proceso peržiūra. |
| --- | --- |

—

sprendimų dėl genetiškai modifikuotų organizmų priėmimo proceso peržiūra.

Stipresnė ekonominė ir pinigų sąjunga: tolesnės pastangos skatinti ekonominį stabilumą ir pritraukti investuotojus į Europą.

Rengdama darbo programą Komisija išnagrinėjo apie 450 pasiūlymų, pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai, ir siūlo 80 iš jų atšaukti arba iš dalies pakeisti. Kai kuriuos šių pasiūlymų siūloma atšaukti, nes jie nebeatitinka naujosios Komisijos prioritetų. Daugeliu atvejų Komisijos įsipareigojimas siekti šių tikslų išlieka toks pats tvirtas, tačiau pasiūlymai yra nenaudingi, jei jie nepasiekia derybų stalo arba derantis jų poveikis bus tiek susilpnintas, kad numatyto tikslo jais pasiekti bus nebeįmanoma. Jei taip nutiks, Komisija siūlys naujus, geresnius būdus pasiekti šiuos tikslus.

3.   ES BIUDŽETAS – NUO PARENGIMO IKI ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO

3.1.   Biudžetas ir finansavimas

Daugiametę finansinę programą sudaro išlaidų kategorijos, kurių kiekvienai nustatytas metinis įsipareigojimų asignavimų apribojimas. Visų išlaidų kategorijų viršutinių ribų suma yra įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba. Iš ES biudžeto finansuojama įvairių sričių politika ir programos visoje Europos Sąjungoje. Remdamasi daugiametėje finansinėje programoje EP ir Tarybos nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkrečios srities programas, veiklą ir projektus. Veikla grindžiamu biudžeto sudarymu užtikrinamas tiesioginis metinio biudžeto ir ES politikos sričių ryšys. Pagal veiklos rūšis sudarytoje biudžeto nomenklatūroje aiškiai nurodomos ES politikos sritys ir bendra kiekvienai iš šių sričių skiriamų išteklių suma. Komisijos parengtą biudžetą paprastai gruodžio mėn. viduryje tvirtina EP ir Taryba, laikydamiesi SESV 314 straipsnyje nustatytos procedūros. Pagal biudžeto subalansuotumo principą visos įplaukos turi būti lygios visoms atitinkamų finansinių metų išlaidoms.

ES finansavimas yra dviejų pagrindinių kategorijų: nuosavų išteklių įplaukos ir įvairios įplaukos. Nuosavų išteklių įplaukos sudaro didžiausią dalį ES finansavimo ir ES jas gauna automatiškai, kad galėtų finansuoti savo biudžetą nelaukdama vėlesnio nacionalinių valdžios institucijų sprendimo. Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus įvairias įplaukas. Bendra nuosavų išteklių suma negali viršyti 1,23 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Nuosavus išteklius galima suskirstyti į tradicinius nuosavus išteklius (kaip antai muitai), nuosavus išteklius iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir išteklius iš bendrųjų nacionalinių pajamų. Įvairios įplaukos, gaunamos iš ES veiklos (pavyzdžiui, konkurencijos bylų baudos), paprastai sudaro mažiau nei 10 % visų įplaukų.

Paprastai, kad galėtų finansuoti savo biudžetą, ES neleidžiama skolintis kapitalo rinkose arba finansų įstaigose.

3.2.   Kaip valdomas ir naudojamas ES biudžetas?

Pirminės veiklos išlaidos

ES veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms DFP išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir valdomi. Nuo 2014 m. Komisija išlaidas klasifikuoja toliau nurodyta tvarka.

| | Tiesioginis valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos. |
| --- | --- |

Tiesioginis valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos.

| | Netiesioginis valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai ES agentūroms. |
| --- | --- |

Netiesioginis valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai ES agentūroms.

| | Pasidalijamasis valdymas: pagal šį metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Apie 80 % išlaidų valdomos pagal šį metodą, kuris taikomas tokioms sritims kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai. |
| --- | --- |

Pasidalijamasis valdymas: pagal šį metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Apie 80 % išlaidų valdomos pagal šį metodą, kuris taikomas tokioms sritims kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai.

Komisijos finansų pareigūnai

Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau praktiškai nevykdo jai suteiktų biudžeto vykdymo įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis perduoda atskiriems ES institucijų tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomas Finansinis reglamentas ir Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai – paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai – yra vadinami įgaliotaisiais leidimus suteikiančiais pareigūnais arba ĮLSP. Jie savo ruožtu biudžeto vykdymo užduotis gali perduoti perįgaliotiesiems leidimus suteikiantiems pareigūnams.

Leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint įvykdyti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su biudžetu ir pačia veikla. Kiekvienas leidimus suteikiantis pareigūnas turi parengti metinę veiklos, už kurią jis atsakingas, ataskaitą ir šioje ataskaitoje atsiskaityti už politikos srities rezultatus bei pateikti pagrįstą patikinimą, kokį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apibūdintai veiklai skirti ištekliai buvo panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad taikomos kontrolės procedūros teikia reikiamas garantijas dėl susijusių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Remdamasi Finansinio reglamento 66 straipsniu, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinių veiklos ataskaitų suvestinę (apibendrinamąją ataskaitą), taip prisiimdama bendrą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą pagal SESV 317 straipsnį. Suvestinė ir metinės veiklos ataskaitos skelbiamos http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lt.htm.

Apskaitos pareigūnas vykdo leidimus suteikiančių pareigūnų parengtus mokėjimo pavedimus ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsakingas už institucijos iždo valdymą, apskaitos taisyklių ir metodų nustatymą, apskaitos sistemų tvirtinimą, apskaitos tvarkymą ir metinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti metines ataskaitas, pareikšdamas, kad jose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Prieš prisiimant teisinį įsipareigojimą (pavyzdžiui, sudarant sutartį arba dotacijos susitarimą) su trečiąja šalimi, į metinį biudžetą turi būti įtraukta biudžeto eilutė, pagal kurią būtų galima vykdyti atitinkamą veiklą. Biudžeto eilutėje taip pat turi būti pakankamai lėšų išlaidoms padengti. Jeigu tenkinamos šios sąlygos, reikiamos lėšos turi būti rezervuojamos biudžete kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas ir tik tada gali būti prisiimtas teisinis įsipareigojimas. Kol leidimus suteikiantis pareigūnas nepatvirtino biudžetinio įsipareigojimo, iš ES biudžeto negalima naudoti jokių pinigų.

Patvirtintas biudžetinis įsipareigojimas įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistemą ir asignavimai atitinkamai panaudojami. Tačiau tai neturi poveikio finansinėms ataskaitoms (arba didžiajai knygai), nes dar nėra išlaidų.

Mokėjimų vykdymas

Komisija yra SWIFT (Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos) narė ir per metus atlieka daugiau nei 2 mln. mokėjimų. Kol už atitinkamą operaciją atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas nepatvirtina biudžetinio įsipareigojimo, mokėjimų atlikti negalima.

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame teisinio įsipareigojimo dokumente nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria tinkamų finansuoti išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti ES. Todėl sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra laikomasi atitinkamų sąlygų, ir atliekant pradinį mokėjimą ES balanse priskiriama turtui.

Vėliau atitinkama ES įstaiga gauna prašymą kompensuoti sąnaudas, kad būtų pateisinta, kaip gavėjas, vykdydamas teisinį įsipareigojimą, išleido išankstinio finansavimo sumą. Kaip dažnai per metus gaunami prašymai kompensuoti šias sąnaudas, priklauso nuo finansuojamos veiklos rūšies ir sąlygų.

Tinkamumo kriterijai apibrėžiami pagrindiniame teisės akte, kvietimuose teikti paraiškas, kituose dotacijų gavėjams skirtuose dokumentuose ir (arba) dotacijos susitarimų arba sprendimų dėl dotacijos skyrimo sąlygose. Po analizės tinkamos finansuoti sumos priskiriamos išlaidoms, o gavėjui pranešama, jei yra netinkamų finansuoti sumų.

Finansiniame reglamente ir kituose galiojančiuose teisės aktuose, visų pirma susijusiuose su žemės ūkio ir sanglaudos politika, nustatyta teisė tikrinti išlaidas praėjus daug metų nuo to, kai jos buvo patirtos. Nustačius klaidų, pažeidimų arba sukčiavimo atvejų taikomos finansinės pataisos arba lėšos susigrąžinamos (žr. finansinių ataskaitų aiškinamųjų raštų 6 pastabą).

3.3.   Finansinės ataskaitos ir atskaitomybė

ES konsoliduotosiose metinėse ataskaitose pateikiama finansinės informacijos apie ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų veiklą biudžeto ir kaupiamosios apskaitos požiūriu. Šios ataskaitos neapima valstybių narių metinių ataskaitų.

ES metines ataskaitas sudaro dvi atskiros, bet susijusios dalys:

| a) | finansinių ataskaitų rinkinys; |
| --- | --- |

a)

finansinių ataskaitų rinkinys;

| b) | biudžeto vykdymo ataskaitos, kuriose pateikiama išsami informacija apie biudžeto vykdymą. |
| --- | --- |

b)

biudžeto vykdymo ataskaitos, kuriose pateikiama išsami informacija apie biudžeto vykdymą.

Komisijos apskaitos pareigūnas atsako už ES finansinių ataskaitų parengimą ir užtikrina, kad jose visais reikšmingais aspektais būtų teisingai parodyta ES finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

Be minėtų metinių ataskaitų, rengiamos ir ad hoc ataskaitos dėl konkrečių sričių (kaip antai biudžeto ir finansų valdymo ataskaita), finansinių priemonių, suteiktų garantijų ir finansinių pataisų.

Komisijos ataskaitos ir atskaitomybė:

Image

3.4.   Auditas ir biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Auditas

ES metines ataskaitas ir išteklių valdymą tikrina Europos Audito Rūmai – atlikdamas auditą jų išorės auditorius Europos Parlamentui ir Tarybai parengia:

| 1) | veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą; |
| --- | --- |

1)

veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą;

| 2) | nuomonę, pagrįstą auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamųjų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą; |
| --- | --- |

2)

nuomonę, pagrįstą auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamųjų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą;

| 3) | specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiamos konkrečių sričių audito išvados. |
| --- | --- |

3)

specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiamos konkrečių sričių audito išvados.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Galutinis biudžeto priėmimo etapas – tam tikrų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. ES sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo priima Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir pabaigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi rekomenduoti, o paskui EP turi nuspręsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms ES įstaigoms ES biudžeto įvykdymo patvirtinimą už atitinkamus finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas metinių ataskaitų, Komisijos metinių veiklos ataskaitų apibendrinamosios ataskaitos ir metinės vertinimo ataskaitos, Audito Rūmų metinės ataskaitos, audito nuomonės ir specialiųjų ataskaitų bei Komisijos atsakymų į klausimus ir prašymus pateikti papildomos informacijos analize.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas yra politinis biudžeto vykdymo išorės kontrolės aspektas ir sprendimas, kuriuo EP, remdamasis Tarybos rekomendacija, atleidžia Komisiją (ir kitas ES įstaigas) nuo atsakomybės už tam tikro biudžeto valdymą, pažymėdamas to biudžeto egzistavimo pabaigą. Galimi trys šios biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros rezultatai: biudžeto įvykdymas patvirtinamas, biudžeto įvykdymo patvirtinimas atidedamas arba biudžeto įvykdymas nepatvirtinamas. Neatsiejama EP vykdomos metinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros dalis – posėdžiai, per kuriuos EP Biudžeto kontrolės komiteto nariai užduoda Komisijos nariams klausimus, susijusius su politikos sritimis, už kurias jie atsako. Per plenarinį posėdį patvirtinama galutinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaita ir specialios rekomendacijos Komisijai imtis veiksmų. Tarybos rekomendacijas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo priima Ekonomikos ir finansų reikalų taryba. Tiek EP vykdoma metinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, tiek Tarybos rekomendacijos dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo aptariamos metinėje stebėjimo ataskaitoje, kurioje Komisija išdėsto, kokių konkrečių priemonių ėmėsi, kad įgyvendintų pateiktas rekomendacijas.

4.   ES KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS. FINANSINĖ PADĖTIS 2014 M.

4.1.   Bendrosios tendencijos

Įplaukos

Penkerių metų įplaukų tendencijos (mln. EUR):

Image

2014 m. įplaukos iš BNP išteklių sumažėjo, nors kitų nuosavų išteklių įplaukos išliko panašaus dydžio; susigrąžinamos išlaidos (apie finansines pataisas ir susigrąžintas lėšas informacija pateikta finansinių ataskaitų aiškinamųjų raštų 3.5 pastaboje) beveik padvigubėjo (nuo 1,8 mlrd. EUR iki 3,4 mlrd. EUR) dėl smarkiai įsibėgėjusio 2000–2006 m. sanglaudos programavimo laikotarpio užbaigimo ir susijusio reikalavimų neatitinkančių išlaidų atsiėmimo, taip pat dėl Komisijos taikomų didelio masto pataisų žemės ūkio politikos srityje.

Išlaidos

Didžiausią išlaidų dalį sudaro pervedamosios išmokos, susijusios su Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF), Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir kitomis kaimo plėtros priemonėmis, Europos regioninės plėtros fondu (ERPF), Sanglaudos fondu (SF) ir Europos socialiniu fondu (ESF). 2014 finansiniais metais šios pervedamosios išmokos sudarė beveik 70 % visų išlaidų.

Apskritai išlaidų lygis buvo panašus į praėjusių metų lygį. Tačiau stebėtas ERPF/Sanglaudos fondo išlaidų mažėjimas, kurį lėmė tai, kad 2014 m. pripažintos išlaidos buvo susijusios tik su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, nes dėl lėto programų pradėjimo (valstybės narės jas pradėjo įgyvendinti tik 2015 m.) dar nebuvo registruota jokių einamojo 2014–2020 m. programavimo laikotarpio išlaidų.

Be to, ES būsimus mokėjimų įsipareigojimus laiko išlaidomis, kurios kol kas neįtraukiamos į pinigais grindžiamas biudžeto sąskaitas. Apskritai dėl padidėjusių būsimų mokėjimų įsipareigojimų, kurie įtraukti į žemės ūkio ir kaimo plėtros mokėtinas sumas, ir būsimų mokėjimų įsipareigojimų, susijusių su Komisijos narių, EP narių ir darbuotojų teisėmis į pensiją, didėja išlaidos ir ekonominis rezultatas yra neigiamas (šie mokėjimai bus finansuojami iš būsimų biudžetų ir kol kas į įplaukas neįtraukiami).

Ekonominis rezultatas

Laikotarpio ekonominis rezultatas (deficitas) išaugo nuo 4  365 mln. EUR 2013 m. iki 11  280 mln. EUR 2014 m. Pagrindinė šio didėjimo priežastis – didelis aktuarinis nuostolis (grynoji suma lygi 9,2 mlrd. EUR), kurį lėmė pensijų ir kitų darbuotojų išmokų įsipareigojimai, atsiradę dėl palūkanų normų mažėjimo. Tokių svyravimų reikia tikėtis dėl taikomų tarptautinių apskaitos taisyklių ir dabartinės ekonomikos sąlygų. Jei palūkanų normos didės, reikėtų tikėtis atvirkštinio poveikio.

Be to, kadangi tai yra konkrečios dienos – 2014 m. gruodžio 31 d. – visų įsipareigojimų vertės aktuarinis vertinimas, grindžiamas įvairiomis tuo metu darytomis prielaidomis, šis nuostolis neatspindi faktinių ES biudžeto išlaidų ir nedaro poveikio sumoms, išmokėtinoms iš ES biudžeto pensininkams per artimiausius metus. Šie mokėjimai jau įvertinti 2014–2020 m. DFP ir bus atliekami pagal metinę biudžeto procedūrą.

Turtas

Didžiausią balanse įrašyto turto dalį sudaro finansinis turtas (investicijos, paskolos, grynieji pinigai) ir išankstinio finansavimo sumos, sudarantys beveik 85 % ES turto. Paskolų suma nepakito ir toliau siekia maždaug 60 mlrd. EUR (žr. 4.3.2 pastabą), o finansinių priemonių, finansuojamų iš ES biudžeto, suma išaugo beveik 2 mlrd. EUR (žr. 4.3.1 pastabą). Turto pusėje įtrauktą nekilnojamąjį turtą, įrangą ir įrengimus sudaro su programa „Copernicus“ susijęs turtas (1,5 mlrd. EUR) ir statomas „Galileo“ turtas (1,5 mlrd. EUR).

Pastaraisiais metais ES institucijoms pavyko užtikrinti, kad metų pabaigoje pinigais ir pinigų ekvivalentais laikomos sumos būtų mažos. Didelis grynųjų pinigų likutis (17,5 mlrd. EUR) 2014 m. gruodžio 31 d. yra susijęs su biudžeto procedūra – jį lėmė su PVM ir BNP susiję nuosavų išteklių įnašai, gauti iš valstybių narių 2014 m. gruodžio mėn. (žr. finansinių ataskaitų aiškinamųjų raštų 2.8.1 pastabą).

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

Image

2014 m. ES balanse įrašyta 163 mlrd. EUR turto ir 221 mlrd. EUR įsipareigojimų

| Turtas | Įsipareigojimai |
| --- | --- |
| | |

Turtas

Įsipareigojimai

Image

Image

Įsipareigojimai

Įsipareigojimų pusėje dominuoja keturi pagrindiniai punktai: pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimai, finansiniai įsipareigojimai, mokėtinos sumos ir sukauptos sąnaudos. Palyginti su 2013 m., labiausiai skiriasi dėl smarkaus palūkanų normų sumažėjimo išaugę pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimai (nuo 46,8 mlrd. EUR 2013 m. iki 58,6 mlrd. EUR 2014 m.) (žr. ankstesnes pastabas).

Turtą viršijantys įsipareigojimai nereiškia, kad ES institucijos yra patekusios į sunkią finansinę padėtį, greičiau tai rodo, kad tam tikri įsipareigojimai bus finansuojami iš būsimų metinių biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles daug išlaidų yra pripažįstamos 2014 m., nors gali būti faktiškai apmokėtos 2015 m. arba vėliau ir dengiamos iš būsimų biudžetų. Didžiausios minėtinos sumos yra Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) veiklos lėšos (išmokėtos 2015 m.) ir išmokos darbuotojams (mokėtinos ateinančius 30 ir daugiau metų).

4.2.   Išankstinis finansavimas

Komisija deda visas pastangas siekdama užtikrinti deramą išankstinio finansavimo lygį. Turi būti išlaikyta pusiausvyra tarp pakankamos kontrolės ir išlaidų pripažinimo laiku. Reikėtų pastebėti, kad išankstinio finansavimo lygiui didelį poveikį daro DFP ciklas, pavyzdžiui, galima numanyti, kad DFP laikotarpio pradžioje valstybėms narėms pagal sanglaudos politiką bus išmokėti dideli avansai.

Visa išankstinio finansavimo suma (išskyrus kitus avansus valstybėms narėms) ES balanse yra 45,2 mlrd. EUR, iš kurių 99,8 % yra susiję su Komisijos veikla. Maždaug 76 % Komisijos išankstinio finansavimo yra įgyvendinama taikant pasidalijamojo valdymo principą, t. y. biudžeto vykdymas yra perduotas valstybėms narėms (priežiūros veiklą toliau vykdo Komisija).

Komisijos išankstinis finansavimas pagal valdymo būdus

Image

Didžioji išlaidų, valdomų taikant pasidalijamojo valdymo principą, dalis yra skirta žemės ūkio išlaidoms ir struktūriniams veiksmams. Stambiausios išankstinio finansavimo sumos yra susijusios su Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) ir Sanglaudos fondu (SF), Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos socialiniu fondu (ESF).

Pagal pasidalijamojo valdymo principą tvarkomos išlaidos pagal fondus

Image

4.3.   Finansinės priemonės

4.3.1.   Tiesiogiai ir netiesiogiai valdomos finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto

Kasmet auga biudžeto vykdymo finansinių priemonių svarba ir mastas. Skirtingai nei tradicinis metodas, pagal kurį biudžetas įgyvendinamas teikiant dotacijas ir subsidijas, šis metodas grindžiamas idėja, kad už kiekvieną iš biudžeto taikant finansines priemones išleistą eurą dėl sverto koeficiento galutinis paramos gavėjas gauna daugiau nei 1 EUR finansinės paramos. Protingai naudojant ES biudžetą siekiama kuo labiau padidinti turimų lėšų poveikį.

Numatytas parduoti iš ES biudžeto finansuojamų finansinių priemonių finansinis turtas

Image

Apskritai naudojamos trijų pagrindinių rūšių finansinės priemonės:

| — | nuosavybės priemonės; |
| --- | --- |

—

nuosavybės priemonės;

| — | paskolų priemonės; |
| --- | --- |

—

paskolų priemonės;

| — | garantijų priemonės. |
| --- | --- |

—

garantijų priemonės.

Toliau pateikiama informacijos apie pagrindines priemones:

Išorės veiksmų garantijų fondas (1  996 mln. EUR vertės turtas)

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą dengia ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už ES ribų ir makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolas bei Euratomo paskolas už ES ribų. Tai ilgalaikė EIB valdoma priemonė (ilgalaikė dalis – 1  489 mln. EUR), skirta ES garantijomis užtikrintoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos (kurios atitinka 9 % operacijų kapitalo vertės), už investuotą fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į ES biudžetą kaip įplaukos.

ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % negrąžintų paskolų likučio metų pabaigoje.

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (961 mln. EUR vertės turtas)

Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) valdo EIB, o Komisijos investicijų portfelis naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė finansuoti tinkamiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR RPFP biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą. Pagal 2014–2020 m. DFP naujų biudžeto įnašų į RPFP nebus numatyta. 2014 m. gruodžio 31 d. duomenimis, Komisijos įnašas, įskaitant ELPA ir trečiųjų šalių įnašus, į RPFP siekė 856 mln. EUR. 2014 m. 375 mln. EUR suma iš ES įnašo į RPFP buvo perkelta šios finansinės priemonės veiklą pagal programą „Horizontas 2020“ tęsiančiai skolos priemonei. Pirmiau nurodyta neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma (žr. finansinių ataskaitų aiškinamųjų raštų 5.2.1 pastabą) yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2014 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų arba garantijų įsipareigojimai vykdant RPFP operacijas, įvertis. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria RPFP.

Programa „Horizontas 2020“ (643 mln. EUR vertės turtas)

Programa „Horizontas 2020“ – tai nauja nuosavybės priemonė pagal 2014–2020 m. DFP. Kadangi manoma, kad „Horizontas 2020“ skatins ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, ją politiškai palaiko Europos vadovai ir EP nariai. Jie sutarė, kad moksliniai tyrimai – tai investicijos į ateitį, ir įtraukė juos kaip esminį elementą į ES pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo projektą. Mokslinius tyrimus ir investicijas siejančia programa „Horizontas 2020“ padedama siekti šio tikslo, didžiausią dėmesį skiriant pažangaus mokslo, pirmavimo pramonės srityje ir visuomenės uždavinių sprendimo tikslams. Tuo siekiama užtikrinti, kad Europos mokslas būtų pasaulinio lygio, būtų pašalintos kliūtys kurti inovacijas ir sudarytos palankesnės sąlygos jas kuriant bendradarbiauti viešajam ir privačiajam sektoriams. Programą „Horizontas 2020“ valdo EIF.

Europos technologijų priemonių (ETP) steigimo programa (524 mln. EUR vertės turtas)

Europos technologijų priemonių (ETP) steigimo programa apima Augimo ir užimtumo programą, Įmonių ir verslumo daugiametę programą ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, kurias patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus.

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (235 mln. EUR vertės turtas)

Iš Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams (PGPTT) suteikiamos garantijos siekiant sušvelninti įplaukų riziką ankstyvaisiais TEN transporto projektų įgyvendinimo metais. Konkrečiai garantija visiškai padengtų rezervines kredito linijas ir ja būtų pasinaudota tik tais atvejais, kai projekto pinigų srautų nepakaktų palūkanoms už skolą, susidariusią gavus privilegijuotąją paskolą, mokėti. Priemonė yra Komisijos ir EIB bendras finansinis produktas. Iš pradžių 2007–2013 m. finansavimo laikotarpiui PGPTT priemonei buvo skirtas 1 mlrd. EUR kapitalo įnašas, kurį perpus dalijosi Komisija ir EIB. Reglamentu (ES) Nr. 670/2012, kuriuo padaryti pakeitimai, iš šios sumos 200 mln. EUR buvo perskirta Projektų obligacijų iniciatyvai, o dar 50 mln. EUR – dotacijoms finansuoti, taigi dabar šiai priemonei likęs 250 mln. EUR ES įnašas.

2014 m. gruodžio 31 d. Komisijos įnašas PGPTT buvo 212 mln. EUR. Pripažinta neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma (žr. finansinių ataskaitų aiškinamųjų raštų 5.2.1 pastabą) yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2014 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų įsipareigojimai vykdant PGPTT operacijas, įvertis. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria PGTT.

Finansinės priemonės pagal rūšis

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Iš viso turto | Iš viso įsipareigojimų | Suteiktos garantijos |
| Paskolų, nuosavybės ir (arba) techninės pagalbos priemonės | | | |
| Ekonominio ir finansinio bendradarbiavimo priemonė MEDA pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę | 290 | (3) | |
| Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) | 167 | (7) | |
| | 457 | (9) | |
| Paskolų priemonės – MVĮ paramos paskolos | 19 | — | |
| Nuosavybės priemonės | | | |
| MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonė (GIF) pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą | 323 | (0) | |
| Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa COSME | 31 | — | |
| Europos fondas Pietryčių Europai (EFPE) | 118 | — | |
| Įmonių plėtros fondas pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę | 10 | 0 | |
| Įmonių inovacijų fondas (ĮIF) pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę | 21 | 0 | |
| 1998 m. Europos technologijų priemonių (ETP) steigimo programa | 19 | (0) | |
| Pasaulinis efektyvaus energijos naudojimo ir atsinaujinančių energijos šaltinių fondas (GEEREF) | 72 | — | |
| Nuosavybės priemonės daugiametė bendroji programa | 183 | (0) | |
| Fondas „Marguerite“ | 37 | — | |
| Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė „Progress“ | 60 | — | |
| Ekologiško augimo fondas rytinėms kaimyninėms šalims (SE4F) | 52 | — | |
| Europos efektyvaus energijos vartojimo fondas | 89 | — | |
| Technologijų perdavimo bandomieji projektai | 2 | (0) | |
| Mikrofinansų iniciatyva Azijos paskolų fondui | 10 | — | |
| MENA mažųjų ir vidutinių įmonių fondas (SANAD) | 9 | — | |
| | 1  035 | (1) | |
| Garantijų priemonės | | | |
| MVĮ garantijų priemonė pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP MVĮG) | 151 | (259) | — |
| Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa COSME PGF | 39 | (1) | (42) |
| Programa „Horizontas 2020“ – ES finansavimas novatoriams | 478 | (11) | (98) |
| Programa „Horizontas 2020“ – MVĮ garantija | 165 | (1) | (267) |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) | 235 | (3) | (209) |
| Garantijų priemonė pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę | 21 | (2) | (10) |
| Daugiametė įmonių programa | 26 | (41) | — |
| Gamtos turtų finansavimo priemonė | 3 | — | — |
| Projektų obligacijų priemonė | 149 | (2) | (138) |
| Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (EVEPFP) | 6 | (0) | — |
| Europos mikrofinansų įgaliojimų priemonė „Progress“ | 13 | (9) | — |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 961 | (32) | (883) |
| MVĮ garantijų priemonė | 60 | (15) | — |
| | 2  309 | (376) | (1  647) |
| Iš viso | 3  820 | (386) | (1  647) |
| Išorės veiksmų garantijų fondas | 1  996 | (25) | (19  198) |

(mln. EUR)

Iš viso turto

Iš viso įsipareigojimų

Suteiktos garantijos

Paskolų, nuosavybės ir (arba) techninės pagalbos priemonės

Ekonominio ir finansinio bendradarbiavimo priemonė MEDA pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę

290

(3)

Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP)

167

(7)

457

(9)

Paskolų priemonės – MVĮ paramos paskolos

19

—

Nuosavybės priemonės

MVĮ spartaus augimo ir inovacijų priemonė (GIF) pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą

323

(0)

Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa COSME

31

—

Europos fondas Pietryčių Europai (EFPE)

118

—

Įmonių plėtros fondas pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę

10

0

Įmonių inovacijų fondas (ĮIF) pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę

21

0

1998 m. Europos technologijų priemonių (ETP) steigimo programa

19

(0)

Pasaulinis efektyvaus energijos naudojimo ir atsinaujinančių energijos šaltinių fondas (GEEREF)

72

—

Nuosavybės priemonės daugiametė bendroji programa

183

(0)

Fondas „Marguerite“

37

—

Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė „Progress“

60

—

Ekologiško augimo fondas rytinėms kaimyninėms šalims (SE4F)

52

—

Europos efektyvaus energijos vartojimo fondas

89

—

Technologijų perdavimo bandomieji projektai

2

(0)

Mikrofinansų iniciatyva Azijos paskolų fondui

10

—

MENA mažųjų ir vidutinių įmonių fondas (SANAD)

9

—

1  035

(1)

Garantijų priemonės

MVĮ garantijų priemonė pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP MVĮG)

151

(259)

—

Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa COSME PGF

39

(1)

(42)

Programa „Horizontas 2020“ – ES finansavimas novatoriams

478

(11)

(98)

Programa „Horizontas 2020“ – MVĮ garantija

165

(1)

(267)

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

235

(3)

(209)

Garantijų priemonė pagal Vakarų Balkanų įmonių plėtros ir inovacijų priemonę

21

(2)

(10)

Daugiametė įmonių programa

26

(41)

—

Gamtos turtų finansavimo priemonė

3

—

—

Projektų obligacijų priemonė

149

(2)

(138)

Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (EVEPFP)

6

(0)

—

Europos mikrofinansų įgaliojimų priemonė „Progress“

13

(9)

—

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

961

(32)

(883)

MVĮ garantijų priemonė

60

(15)

—

2  309

(376)

(1  647)

Iš viso

3  820

(386)

(1  647)

Išorės veiksmų garantijų fondas

1  996

(25)

(19  198)

4.3.2.   Komisijos valdoma skolinimosi ir skolinimo veikla

ES sutartimi ES suteikiami įgaliojimai vykdyti skolinimosi operacijas, kad būtų galima mobilizuoti specialiems įgaliojimams vykdyti reikiamus finansinius išteklius. Komisija, veikdama ES vardu, dabar vykdo tris pagrindines programas, pagal kurias ji gali skirti paskolas ir jas finansuoti kapitalo rinkose arba per finansų įstaigas išleisdama skolos priemones: makrofinansinės pagalbos (MFP), mokėjimų balanso pagalbos (MBP) ir Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM).

Image

ES skolinimosi ir skolinimo veikla nepriskiriama biudžeto operacijoms. Kapitalas, reikalingas ES skolinimo operacijoms pagal minėtas programas finansuoti, yra gaunamas kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų. ES negali skolintis tam, kad padengtų įprastas biudžeto išlaidas arba biudžeto deficitą. Pasiskolintų lėšų suma svyruoja nuo neviešai platinamų sumų iki 500 mln. EUR iki vyriausybės obligacijų emisijų (ne mažiau kaip 1 mlrd. EUR). Paprastai gautas kapitalas šaliai gavėjai skolinamas vadovaujantis kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nepaisant kompensacinės metodikos, finansinių priemonių skolos aptarnavimas yra teisinis ES įsipareigojimas, kuriuo užtikrinama, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku sumokant visą sumą. Komisija yra nustačiusi procedūrą, kuria užtikrinamas paskolos grąžinimas net paskolos įsipareigojimų neįvykdymo atveju. EP, Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suteikta suma, (didžiausias) išmokos dalių skaičius ir ilgiausias (vidutinis) paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir šalis gavėja susitaria dėl paskolos (finansavimo) parametrų, įskaitant išmokos dalis ir dalių išmokėjimą. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo griežtų sąlygų laikymosi pagal sutartas sąlygas, panašias į Tarptautinio valiutos fondo (TVF) paramos sąlygas, nustatomas teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, darantis poveikį finansavimo laikui. Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos. Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai svyruoja nuo 3 iki 30 metų.

ES skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir juos garantuoja 28 valstybės narės. Ne ES šalių paskoloms finansuoti pasiskolintos lėšos draudžiamos Išorės veiksmų garantijų fondo. Jeigu valstybė narė gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų aptarnaujama, jeigu įmanoma, iš turimo Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento Nr. 1150/2000 12 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika. Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos.

Mokėjimų balansas

Taikant mokėjimų balanso pagalbos priemonę – politika grindžiamą finansinę priemonę – ES valstybėms narėms teikiama vidutinės trukmės finansinė pagalba. Naudojant šią priemonę galima suteikti paskolas valstybėms narėms, kurios susiduria su mokėjimų balanso arba kapitalo judėjimo sunkumais arba kurioms kyla didelė tokių sunkumų grėsmė. Ši priemonė gali būti taikoma tik euro neįsivedusioms valstybėms narėms. Mokėjimų balanso pagalba Latvijai buvo skirta prieš euro įvedimą 2014 m. sausio 1 d. Didžiausia pagal šią priemonę suteiktų paskolų suma negali viršyti 50 mlrd. EUR. Pasiskolintos lėšos šioms MBP paskoloms garantuojamos ES biudžeto lėšomis – taigi 2014 m. gruodžio 31 d. biudžetui tenkanti didžiausia įmanoma dėl šių paskolų susidariusi rizika – 8,6 mlrd. EUR (8,4 mlrd. EUR nesiekianti suma – nominaliąja verte).

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Vengrija | Latvija | Rumunija | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| Išmokėta 2013 m. gruodžio 31 d. | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Išmokėta 2014 m. | — | — | — | — |
| Išmokėtos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d. | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| Grąžintos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d. | (4  000) | (1  000) | — | (5  000) |
| Likutinė suma 2014 m. gruodžio 31 d. | 1  500 | 1  900 | 5  000 | 8  400 |

(mln. EUR)

Vengrija

Latvija

Rumunija

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

6  500

3  100

8  400

18  000

Išmokėta 2013 m. gruodžio 31 d.

5  500

2  900

5  000

13  400

Išmokėta 2014 m.

—

—

—

—

Išmokėtos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d.

5  500

2  900

5  000

13  400

Grąžintos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d.

(4  000)

(1  000)

—

(5  000)

Likutinė suma 2014 m. gruodžio 31 d.

1  500

1  900

5  000

8  400

Toliau pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis.

Nuo 2008 m. lapkričio mėn. iki 2009 m. gegužės mėn. Vengrijai, Latvijai ir Rumunijai buvo suteikta 14,6 mlrd. EUR vertės finansinės pagalbos, iš šios sumos 13,4 mlrd. EUR jau buvo išmokėta iki 2011 m. vidurio. Reikėtų pažymėti, kad mokėjimų balanso pagalbos programa Vengrijai pasibaigė 2010 m. lapkričio mėn. (nepanaudota 1 mlrd. EUR), o pirmosios dvi paskolos dalys – po 2 mlrd. EUR 2011 m. gruodžio mėn. ir 2014 m. lapkričio mėn. – grąžintos laikantis tvarkaraščio. Mokėjimų balanso pagalbos programa Latvijai pasibaigė 2012 m. sausio mėn. (nepanaudota 200 mln. EUR), o pirmosios dvi paskolos dalys – 1 mlrd. EUR 2014 m. balandžio mėn. ir 1,2 mlrd. EUR 2015 m. sausio mėn. – taip pat grąžintos laiku. Mokėjimų balanso pirmosios pagalbos programa Rumunijai pasibaigė 2012 m. gegužės mėn., išmokėjus visą skirtą sumą – 5 mlrd. EUR. Pirmoji 1,5 mlrd. EUR dalis grąžinta 2015 m. sausio mėn. laikantis tvarkaraščio.

2011 m. vasario mėn. Rumunija paprašė taikyti tolesnę prevencinės finansinės pagalbos programą pagal MBP priemonę, kad vėl paskatintų šalies ekonomikos augimą. 2011 m. gegužės 12 d. Taryba nusprendė suteikti Rumunijai ne daugiau kaip 1,4 mlrd. EUR ES mokėjimų balanso prevencinę pagalbą (Tarybos sprendimas 2011/288/ES), tačiau jos galiojimas baigėsi 2013 m. kovo mėn. pabaigoje ja nepasinaudojus. Gavusi antrą Rumunijos prašymą suteikti prevencinę pagalbą, 2013 m. spalio 22 d. Taryba nusprendė (Tarybos sprendimas 2013/531/ES) skirti naują iki 2 mlrd. EUR dydžio ES mokėjimų balanso prevencinę pagalbą, kuria bus galima pasinaudoti iki 2015 m. rugsėjo 30 d. Gavus prašymą ja pasinaudoti, ši finansinė pagalba būtų suteikta kaip paskola, kurios didžiausias vidutinis terminas būtų aštuoneri metai. Kadangi ši 2 mlrd. EUR dydžio prevencinė finansinė pagalba šiuo metu yra vienintelė galiojanti mokėjimų balanso priemonės programa, jos suma yra vienintelė šios priemonės suma.

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Airija | Portugalija | Iš viso |
| Iš viso suteikta paskolų | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| Išmokėta 2013 m. gruodžio 31 d. | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| Išmokėta 2014 m. | 800 | 2  200 | 3  000 |
| Išmokėtos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d. | 22  500 | 24  300 | 46  800 |
| Grąžintos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d. | — | — | — |
| 2014 12 31 likutinė paskolų suma | 22  500 | 24  300 | 46  800 |

(mln. EUR)

Airija

Portugalija

Iš viso

Iš viso suteikta paskolų

22  500

26  000

48  500

Išmokėta 2013 m. gruodžio 31 d.

21  700

22  100

43  800

Išmokėta 2014 m.

800

2  200

3  000

Išmokėtos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d.

22  500

24  300

46  800

Grąžintos paskolos 2014 m. gruodžio 31 d.

—

—

—

2014 12 31 likutinė paskolų suma

22  500

24  300

46  800

Toliau pateikiama lentelė, kurioje parodomas šių paskolų grąžinimo tvarkaraštis.

2010 m. gegužės 11 d. Taryba patvirtino EFSM, skirtą finansiniam Europos stabilumui išsaugoti (Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010). SESV 122 straipsnio 2 dalimi grindžiamu mechanizmu suteikiama galimybė skirti finansinę pagalbą valstybei narei, patiriančiai sunkumų arba susiduriančiai su didelių sunkumų grėsme dėl jos nekontroliuojamų išimtinių aplinkybių. Parama gali būti skiriama paskolos arba kredito linijos pavidalu. Komisija ES vardu skolinasi lėšas kapitalo rinkose arba finansų įstaigose ir skolina šias lėšas pagalbą gaunančiai valstybei narei. Dėl kiekvienos pagal EFSM paskolą gaunančios šalies kiekvieną ketvirtį prieš išmokant paskolos dalį atliekamas su paskola susietų politikos sąlygų laikymosi vertinimas.

2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybos išvadose nustatyta 60 mlrd. EUR bendra priemonės viršutinė riba, tačiau teisinės ribos yra numatytos Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 2 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią paskolų arba kredito linijų mokėtina suma neviršija galimos maržos pagal nustatytą nuosavų išteklių viršutinę ribą. Pasiskolintos lėšos paskoloms, išmokamoms pagal EFSM, garantuojamos ES biudžeto lėšomis, taigi 2014 m. gruodžio 31 d. biudžetui tenkanti didžiausia įmanoma dėl šių paskolų susidariusi rizika – 47,5 mlrd. EUR (46,8 mlrd. EUR viršijanti suma – nominaliąja verte). Kadangi pasiskolintos lėšos pagal EFSM garantuojamos ES biudžeto lėšomis, Europos Parlamentas tikrina Komisijos veiksmus, susijusius su EFSM veikimu, ir kontroliuoja biudžeto bei biudžeto įvykdymo procedūrą. Kadangi abi EFSM programos pasibaigė, pirmiau pateiktoje lentelėje nenurodoma jokių nepanaudotų sumų.

2010 m. gruodžio mėn. įgyvendinimo sprendimu Taryba nusprendė suteikti maksimalią 22,5 mlrd. EUR paskolą Airijai, o 2011 m. gegužės mėn. – maksimalią 26 mlrd. EUR paskolą Portugalijai. Pradiniuose įgyvendinimo sprendimuose nustatyta palūkanų marža panaši į TVF paramai taikomas palūkanų sąlygas. 2011 m. spalio 11 d. priėmusi Tarybos įgyvendinimo sprendimus 2011/682/ES ir 2011/683/ES, Taryba atgaline data sumažino palūkanų maržą ir pratęsė didžiausią vidutinį terminą nuo 7,5 metų iki 12,5 metų, o atskirų dalių terminą – iki 30 metų. Priėmusi 2013 m. birželio 21 d. įgyvendinimo sprendimus 2013/313/ES ir 2013/323/ES Taryba dar 7 metais pratęsė didžiausią vidutinį EFSM paskolų Airijai ir Portugalijai terminą iki 19,5 metų. Šiuo pratęsimu užtikrinamas sklandus abiejų šalių skolos grąžinimo profilis ir sumažinami jų refinansavimo poreikiai įgyvendinus programas.

Paskutinės trys paskolos dalys buvo išmokėtos 2014 m.: 0,8 mlrd. EUR Airijai ir 1,8 mlrd. EUR Portugalijai 2014 m. kovo mėn. ir galiausiai 0,4 mlrd. EUR Portugalijai 2014 m. lapkričio mėn. Portugalijai suteiktos 1,7 mlrd. EUR dydžio finansinės pagalbos galiojimas baigėsi, dėl šių pinigų prašymo negavus. Šiuo metu pagal EFSM jokių sumų nėra.

Šioje lentelėje apžvelgiamas numatomas negrąžintų EFSM ir MBP paskolų (mlrd. EUR) grąžinimo tvarkaraštis nominaliąja verte šių ataskaitų pasirašymo dieną:

| Metai | MBP | EFSM | Iš viso |
| --- | --- | --- | --- |
| Vengrija | Latvija | Rumunija | Iš viso | Airija | Portugalija | Iš viso |
| 2015 m. | | | | 0 | 5,0 | | 5,0 | 5,0 |
| 2016 m. | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 m. | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 m. | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 m. | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 m. | | | | 0 | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 m. | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 m. | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 m. | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 m. | | | | 0 | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 m. | | | | 0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 m. | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 m. | | | | 0 | | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| 2032 m. | | | | 0 | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 m. | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 m. | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Iš viso | 1,5 | 0,7 | 3,5 | 5,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 52,5 |

Metai

MBP

EFSM

Iš viso

Vengrija

Latvija

Rumunija

Iš viso

Airija

Portugalija

Iš viso

2015 m.

0

5,0

5,0

5,0

2016 m.

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017 m.

1,15

1,15

0

1,15

2018 m.

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019 m.

0,5

1,0

1,5

0

1,5

2021 m.

0

3,0

6,75

9,75

9,75

2022 m.

0

2,7

2,7

2,7

2024 m.

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025 m.

0,2

0,2

0

0,2

2026 m.

0

2,0

2,0

4,0

4,0

2027 m.

0

1,0

2,0

3,0

3,0

2028 m.

0

2,3

2,3

2,3

2029 m.

0

0,4

0,4

0,4

2032 m.

0

3,0

3,0

3,0

2038 m.

0

1,8

1,8

1,8

2042 m.

0

1,5

1,5

3,0

3,0

Iš viso

1,5

0,7

3,5

5,7

22,5

24,3

46,8

52,5

Makrofinansinė parama (MFP)

MFP yra išskirtinė nesusietos ir netikslinės mokėjimų balanso ir (arba) biudžetinės paramos trečiosioms šalims partnerėms, kurios geografiniu požiūriu yra arti ES teritorijos, politikos finansinė priemonė. Paprastai ši parama teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikių paskolų arba dotacijų, arba tinkamo jų derinio pavidalu ir iš esmės papildo pagal TVF remiamą koregavimo ir reformų programą suteiktą finansavimą. Šios paskolos yra užtikrinamos Išorės veiksmų garantijų fondo garantijomis (žr. finansinių ataskaitų 2.4 pastabą).

4.3.3.   Tarpvyriausybiniai finansinio stabilumo mechanizmai, nepatenkantys į ES sutarties taikymo sritį – Europos finansinio stabilumo fondas ir Europos stabilumo mechanizmas

Europos finansinio stabilumo fondą (EFSF) sukūrė euro zonos valstybės narės, įgaliodamos jį saugoti finansinį stabilumą Europoje teikiant finansinę pagalbą euro zonos valstybėms narėms. EFSF nėra ES įstaiga, todėl jis nesusijęs su ES finansinėmis ataskaitomis ir į jas neįtraukiamas. Šiam fondui ES biudžeto garantija nesuteikiama. Todėl jis ES ataskaitoms poveikio neturi, išskyrus galimas sankcijas toliau aprašytoms įplaukoms. Įsigaliojus ESM (žr. toliau), po 2013 m. liepos 1 d. EFSF naujos finansinės pagalbos nebeteikė.

Komisija yra atsakinga už derybas dėl politikos sąlygų, susijusių su finansine parama, ir tų sąlygų laikymosi stebėseną. Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1173/2011 leidžiama imtis sankcijų skiriant baudas valstybėms narėms, kurių valiuta euro. Šios baudos (0,2 % valstybių narių praėjusių finansinių metų BVP) gali būti skiriamos, kai valstybė narė nesiėmė reikiamų veiksmų, kuriais būtų ištaisyta perviršinio deficito padėtis, arba jeigu manipuliavo statistika. Reglamente Nr. 1174/2011 dėl makroekonominio disbalanso taip pat numatoma 0,1 % BVP metinė bauda euro zonos valstybei narei tais atvejais, kai valstybė narė nesiėmė prašomų taisomųjų veiksmų arba kai pateikė nepakankamą taisomųjų veiksmų planą. Reglamentu (ES) Nr. 1177/2011 atnaujintas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo. Šiuo atnaujintu reglamentu numatoma galimybė skirti baudas euro zonos valstybėms narėms (lygias 0,2 % BVP su kintamuoju komponentu). Baudos bus mokamos į ES biudžetą, o iš ten pervedamos į EFSF. Tai reikštų, kad tokios sumos būtų įrašytos ir kaip biudžeto įplaukos, ir kaip išlaidos, taigi bendram biudžeto vykdymo rezultatui poveikio neturėtų. Panašiai jos neturėtų poveikio ekonominiam rezultatui, nurodomam ES finansinėse ataskaitose.

Europos stabilumo mechanizmas (ESM) yra tarpvyriausybinė organizacija, veikianti pagal tarptautinę teisę ir nepatenkanti į ES sutarties taikymo sritį. 17 euro zonos valstybių narių pasirašė ESM sutartį, o 2012 m. spalio mėn. ji pradėta taikyti. ESM prisiėmė EFSM ir EFSF vykdytas užduotis ir taip tapo vieninteliu ir nuolatiniu mechanizmu, skirtu naujiems euro zonos valstybių narių finansinės pagalbos prašymams tenkinti. Todėl EFSF ir EFSM naujose finansavimo programose nebedalyvauja ir naujų paskolos priemonės susitarimų nesudarinėja. Taip pat reikėtų pažymėti, kad ES biudžetas ESM pasiskolintoms lėšoms garantijų nesuteiks. Kadangi šis mechanizmas turi teisinį subjektiškumą ir jį tiesiogiai finansuoja euro zonos valstybės narės, jis nėra ES įstaiga ir neturi poveikio nei ES ataskaitoms, nei ES biudžetui, išskyrus galimas sankcijas toliau aprašytoms įplaukoms.

Surinktos baudos pateks į ES biudžetą, o iš ten bus pervestos ESM, kai EFSF nebeveiks. Be to, Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje numatytos piniginės nuobaudos bet kuriai iš susitariančiųjų šalių, jeigu ta valstybė narė nesiėmė reikiamų priemonių deficito kriterijaus nesilaikymo problemai spręsti. Skiriamos nuobaudos (kurios negali viršyti 0,1 % BVP) bus mokamos ESM, jeigu jos bus skirtos euro zonos valstybėms narėms (taigi nebus poveikio ES biudžeto vykdymo rezultatui, kaip EFSF atveju), arba į ES biudžetą euro zonai nepriklausančių valstybių narių atveju. Pastaruoju atveju nuobaudos suma bus ES biudžeto įplaukos ir kaip įplaukos bus nurodyta jos ataskaitose.

5.   EKONOMINIS IR FINANSINIS ES BIUDŽETO VYKDYMO KONTEKSTAS

Makroekonominė aplinka

Valstybės skolos krizės sąlygomis ES valstybių narių ekonomikos augimas 2012–2013 m. sulėtėjo, o 2013–2014 m. paspartėjo. Šią bendrąją valstybių narių ekonominę padėtį atspindi ES nuosavų išteklių įplaukos – tradiciniai nuosavi ištekliai ir PVM įplaukos šiek tiek augo. Kadangi įplaukos iš BNP išteklių yra likutinis komponentas, tiesiogiai susijęs su bendru mokėjimų asignavimų lygiu, kurį patvirtino biudžeto valdymo institucija (o šiuos mokėjimų asignavimus valstybės narės 2014–2020 m. DFP sumažino), įplaukų iš BNP išteklių suma 2014 m. sumažėjo.

Sugriežtinus ES Stabilumo ir augimo paktą sudaromos sąlygos tvariems viešiesiems finansams susijusiose valstybėse narėse. Fiskalinis paktas, kuriuo siekiama konsoliduoti valstybių narių viešuosius finansus, padės joms didinti savo BVP ateinančiais metais.

Europos Centrinio Banko (ECB) politika išlaikyti žemas palūkanų normas remiamas euro zonos ekonomikos stabilizavimas. Pagal savo įgaliojimus ECB padeda skatinti euro zonos ekonomikos augimą.

ES 28 bendrasis vidaus produktas rinkos kainomis

Image

Įplaukos iš BNP išteklių

Image

Neapmokėti mokėjimo prašymai

Dėl ES susidariusios makroekonominės padėties spaudimas valstybių narių nacionaliniams biudžetams lemia spaudimą ES biudžeto mokėjimų asignavimams. Tokia padėtis daro tiesioginį poveikį iš valstybių narių ir kitų paramos gavėjų gaunamiems mokėjimo prašymams. Metų pabaigoje bendra neapmokėtų mokėjimo prašymų suma padidėjo nuo 24,3 mlrd. EUR 2013 m. iki 25,8 mlrd. EUR 2014 m. Nors dėl prašymų, pateiktų artėjant metų pabaigai, neapmokėtų prašymų bus visada, pagrindinė pastaraisiais metais susidariusios išskirtinio dydžio sumos priežastis yra mokėjimų asignavimų trūkumas.

Neapmokėtus mokėjimo prašymus reikia finansuoti iš būsimų biudžetų. Į tai atsižvelgdami 2015 m. gegužės mėn. EP, Taryba ir Komisija susitarė dėl mokėjimų plano, kuriuo turėtų būti atkurtas tvarus ES biudžeto vykdymas. Europos Sąjungai svarbu atsižvelgti į biudžeto mokėjimų asignavimus, skirtus ilgalaikiams poreikiams tenkinti, nes sprendimus dėl šių asignavimų priima biudžeto valdymo institucija, o jų nepriėmus negali būti mokamos jokios išmokos ar pervedamos lėšos. Po patvirtinimo asignavimai automatiškai virsta einamosiomis ES lėšomis, kas mėnesį surenkamomis kaip nuosavi ištekliai.

Siekiant užtikrinti, kad neatidėlioti ES mokėjimų įsipareigojimai būtų vykdomi atsižvelgiant į biudžete turimų mokėjimų asignavimų apribojimus, Komisijoje kas savaitę (kartais kasdien) rengiamos trumpalaikės pinigų srautų prognozės. Šia trumpalaike pinigų srautų prognoze remiamasi apskaičiuojant nuosavų išteklių sumą, kiekvieną mėnesį reikalautiną iš valstybių narių. Pirmą kiekvieno mėnesio darbo dieną valstybės narės į Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas turi pervesti vieną dvyliktąją bendros PVM ir BNP pagrįstų išteklių sumos, įtrauktos į Sąjungos biudžetą. Priklausomai nuo Komisijos lėšų padėties, valstybių narių gali būti paprašyta per pirmąjį metų ketvirtį vienu ar dviem mėnesiais paankstinti PVM ir BNP pagrįstų išteklių mokėjimą. Nelygu, kokie prognozuojami pinigų srautų poreikiai, šie avansai turi būti atskaitomi iš vėlesnių mėnesių prašymų pervesti lėšas.

Ilguoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu Komisija, vykdydama savo įprastinę veiklą, nuodugniai stebi ES mokėjimų reikalavimus. Pavyzdžiui, Komisija privalo tai daryti rengdama savo pasiūlymą dėl DFP, metinį biudžetą ir taisomuosius biudžetus. Vykstant DFP deryboms reguliariai stebimi ir prireikus atnaujinami taikomi modeliai ir pagrindinės prielaidos. Modeliavimo rezultatai naudojami per biudžeto derybas nustatant DFP mokėjimų viršutinę ribą.

KONSOLIDUOTŲJŲ FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABA

2014 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią institucijos ir įstaigos pateikė pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 148 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento IX antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodytas Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, buvo būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, patvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta Europos Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

[parašas]

Manfred KRAFF

Komisijos apskaitos pareigūnas

2015 m. liepos 17 d.

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS (1)

1

TURINYS

TURINYS

| BALANSAS | 24 |
| --- | --- |

| FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA | 25 |
| --- | --- |

| PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA | 26 |
| --- | --- |

| GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA | 27 |
| --- | --- |

| FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI | 28 |
| --- | --- |

| 1. | SVARBIAUSI APSKAITOS POLITIKOS PRINCIPAI | 28 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BALANSO PASTABOS | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | PELNO IR NUOSTOLIO ATASKAITOS PASTABOS | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITOS PASTABOS | 73 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI BEI KITA SVARBI INFORMACIJA | 73 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ES BIUDŽETO APSAUGA | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA | 94 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | ĮVYKIAI PO BALANSO SUDARYMO DIENOS | 96 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | KONSOLIDAVIMO MASTAS | 96 |
| --- | --- | --- |

10.

BALANSAS

BALANSAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| ILGALAIKIS TURTAS | | | |
| Nematerialusis turtas | 2.1 | 282 | 237 |
| Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai | 2.2 | 7  937 | 6  104 |
| Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos | 2.3 | 409 | 349 |
| Finansinis turtas | 2.4 | 56  438 | 59  844 |
| Išankstinis finansavimas | 2.5 | 18  358 | 38  072 |
| Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos | 2.6 | 1  198 | 498 |
| | | 84  623 | 1 05  104 |
| TRUMPALAIKIS TURTAS | | | |
| Finansinis turtas | 2.4 | 11  811 | 5  571 |
| Išankstinis finansavimas | 2.5 | 34  237 | 21  367 |
| Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos | 2.6 | 14  380 | 13  182 |
| Atsargos | 2.7 | 128 | 128 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 2.8 | 17  545 | 9  510 |
| | | 78  101 | 49  758 |
| IŠ VISO TURTO | | 1 62  724 | 1 54  862 |
| ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | | | |
| Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams | 2.9 | (58  616) | (46  818) |
| Atidėjiniai | 2.10 | (1  537) | (1  323) |
| Finansiniai įsipareigojimai | 2.11 | (51  851) | (56  369) |
| | | (1 12  005) | (1 04  510) |
| TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI | | | |
| Atidėjiniai | 2.10 | (745) | (545) |
| Finansiniai įsipareigojimai | 2.11 | (8  828) | (3  163) |
| Mokėtinos sumos | 2.12 | (43  180) | (36  213) |
| Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos | 2.13 | (55  973) | (56  282) |
| | | (1 08  726) | (96  204) |
| IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ | | (2 20  730) | (2 00  714) |
| GRYNASIS TURTAS | | (58  006) | (45  852) |
| Rezervai | 2.14 | 4  435 | 4  073 |
| Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (2) | 2.15 | (62  441) | (49  925) |
| GRYNASIS TURTAS | | (58  006) | (45  852) |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

ILGALAIKIS TURTAS

ILGALAIKIS TURTAS

Nematerialusis turtas

2.1

2.1

282

237

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

2.2

2.2

7  937

6  104

Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos

2.3

2.3

409

349

Finansinis turtas

2.4

2.4

56  438

59  844

Išankstinis finansavimas

2.5

2.5

18  358

38  072

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

2.6

2.6

1  198

498

84  623

84  623

1 05  104

1 05  104

TRUMPALAIKIS TURTAS

TRUMPALAIKIS TURTAS

Finansinis turtas

2.4

2.4

11  811

5  571

Išankstinis finansavimas

2.5

2.5

34  237

21  367

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

2.6

2.6

14  380

13  182

Atsargos

2.7

2.7

128

128

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

2.8

2.8

17  545

9  510

78  101

78  101

49  758

49  758

IŠ VISO TURTO

IŠ VISO TURTO

1 62  724

1 62  724

1 54  862

1 54  862

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

2.9

2.9

(58  616)

(46  818)

Atidėjiniai

2.10

2.10

(1  537)

(1  323)

Finansiniai įsipareigojimai

2.11

2.11

(51  851)

(56  369)

(1 12  005)

(1 12  005)

(1 04  510)

(1 04  510)

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

Atidėjiniai

2.10

2.10

(745)

(545)

Finansiniai įsipareigojimai

2.11

2.11

(8  828)

(3  163)

Mokėtinos sumos

2.12

2.12

(43  180)

(36  213)

Sukauptos sąnaudos ir būsimųjų laikotarpių pajamos

2.13

2.13

(55  973)

(56  282)

(1 08  726)

(1 08  726)

(96  204)

(96  204)

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ

IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ

(2 20  730)

(2 20  730)

(2 00  714)

(2 00  714)

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

Rezervai

2.14

2.14

4  435

4  073

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (2)

2

2.15

2.15

(62  441)

(49  925)

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 m. | 2013 m. (perklasifikuota) (20) |
| ĮPLAUKOS | | | |
| Įplaukos iš neprekybinių operacijų | | | |
| BNP ištekliai | 3.1 | 1 04  688 | 1 10  194 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai | 3.2 | 17  137 | 15  467 |
| PVM ištekliai | 3.3 | 17  462 | 14  019 |
| Baudos | 3.4 | 2  297 | 2  757 |
| Susigrąžintos išlaidos | 3.5 | 3  418 | 1  777 |
| Kita | 3.6 | 5  623 | 4  045 |
| Iš viso | | 1 50  625 | 1 48  259 |
| | | | |
| Įplaukos iš prekybos operacijų | | | |
| Finansinės pajamos | 3.7 | 2  298 | 1  991 |
| Kita | 3.8 | 1  066 | 1  443 |
| Iš viso | | 3  364 | 3  434 |
| | | 1 53  989 | 1 51  693 |
| IŠLAIDOS
   (22) | | | |
| Patirtos valstybių narių | 3.9 | | |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | | (44  465) | (45  067) |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės | | (14  046) | (13  585) |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | | (43  345) | (47  767) |
| Europos socialinis fondas | | (12  651) | (12  126) |
| Kita | | (2  307) | (1  525) |
| Patirtos Komisijos ir vykdomųjų įstaigų | 3.10 | (15  311) | (12  519) |
| Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų | 3.11 | (1  025) | (656) |
| Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų | 3.11 | (2  770) | (2  465) |
| Patirtos kitų institucijų | 3.11 | (1  799) | (1  694) |
| Darbuotojų ir pensijų išlaidos | 3.12 | (9  662) | (9  058) |
| Išmokų darbuotojams aktuarinių prielaidų pokyčiai | 3.13 | (9  170) | (2  033) |
| Finansinės sąnaudos | 3.14 | (2  926) | (2  383) |
| Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | 3.15 | (640) | (608) |
| Kitos išlaidos | 3.16 | (5  152) | (4  572) |
| | | (1 65  269) | (1 56  058) |
| EKONOMINIS METŲ REZULTATAS | | (11  280) | (4  365) |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 m.

2013 m. (perklasifikuota) (20)

20

ĮPLAUKOS

ĮPLAUKOS

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

BNP ištekliai

3.1

3.1

1 04  688

1 10  194

Tradiciniai nuosavi ištekliai

3.2

3.2

17  137

15  467

PVM ištekliai

3.3

3.3

17  462

14  019

Baudos

3.4

3.4

2  297

2  757

Susigrąžintos išlaidos

3.5

3.5

3  418

1  777

Kita

3.6

3.6

5  623

4  045

Iš viso

Iš viso

1 50  625

1 50  625

1 48  259

1 48  259

Įplaukos iš prekybos operacijų

Įplaukos iš prekybos operacijų

Finansinės pajamos

3.7

3.7

2  298

1  991

Kita

3.8

3.8

1  066

1  443

Iš viso

Iš viso

3  364

3  364

3  434

3  434

1 53  989

1 53  989

1 51  693

1 51  693

IŠLAIDOS
   (22)

IŠLAIDOS

22

Patirtos valstybių narių

3.9

3.9

Europos žemės ūkio garantijų fondas

(44  465)

(45  067)

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

(14  046)

(13  585)

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

(43  345)

(47  767)

Europos socialinis fondas

(12  651)

(12  126)

Kita

(2  307)

(1  525)

Patirtos Komisijos ir vykdomųjų įstaigų

3.10

3.10

(15  311)

(12  519)

Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų

3.11

3.11

(1  025)

(656)

Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų

3.11

3.11

(2  770)

(2  465)

Patirtos kitų institucijų

3.11

3.11

(1  799)

(1  694)

Darbuotojų ir pensijų išlaidos

3.12

3.12

(9  662)

(9  058)

Išmokų darbuotojams aktuarinių prielaidų pokyčiai

3.13

3.13

(9  170)

(2  033)

Finansinės sąnaudos

3.14

3.14

(2  926)

(2  383)

Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

3.15

3.15

(640)

(608)

Kitos išlaidos

3.16

3.16

(5  152)

(4  572)

(1 65  269)

(1 65  269)

(1 56  058)

(1 56  058)

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 m. | 2013 m. |
| Ekonominis metų rezultatas | | (11  280) | (4  365) |
| Pagrindinė veikla | 4.2 | | |
| Amortizacija | | 61 | 48 |
| Nusidėvėjimas | | 408 | 401 |
| Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas | | (1  298) | 20 |
| Išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas | | 6  844 | (1  695) |
| Iš prekybos gautinų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas | | (1  898) | 923 |
| Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas | | — | 10 |
| Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 11  798 | 4  315 |
| Atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) | | 414 | (196) |
| Finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) | | 1  146 | (330) |
| Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) | | 6  967 | 14  655 |
| Sukauptų sąnaudų ir būsimųjų laikotarpių pajamų padidėjimas (sumažėjimas) | | (309) | (12  154) |
| Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos | | (1  005) | (1  023) |
| Kiti nepiniginiai pokyčiai | | 130 | (50) |
| Investicinė veikla | 4.3 | | |
| Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas | | (2  347) | (624) |
| Nuosavybės metodu apskaičiuotų investicijų (padidėjimas) sumažėjimas | | (60) | 43 |
| Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) sumažėjimas | | (1  536) | (1  142) |
| GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI | | 8  035 | (1  164) |
| Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) | | 8  035 | (1  164) |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje | 2.8 | 9  510 | 10  674 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje | 2.8 | 17  545 | 9  510 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 m.

2013 m.

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Pagrindinė veikla

Pagrindinė veikla

4.2

4.2

Amortizacija

61

48

Nusidėvėjimas

408

401

Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas

(1  298)

20

Išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas

6  844

(1  695)

Iš prekybos gautinų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas

(1  898)

923

Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas

—

10

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

11  798

4  315

Atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas)

414

(196)

Finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)

1  146

(330)

Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas)

6  967

14  655

Sukauptų sąnaudų ir būsimųjų laikotarpių pajamų padidėjimas (sumažėjimas)

(309)

(12  154)

Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos

(1  005)

(1  023)

Kiti nepiniginiai pokyčiai

130

(50)

Investicinė veikla

Investicinė veikla

4.3

4.3

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas

(2  347)

(624)

Nuosavybės metodu apskaičiuotų investicijų (padidėjimas) sumažėjimas

(60)

43

Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) sumažėjimas

(1  536)

(1  142)

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI

8  035

8  035

(1  164)

(1  164)

Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas)

8  035

(1  164)

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje

2.8

2.8

9  510

10  674

Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje

2.8

2.8

17  545

9  510

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Rezervai (A) | Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) | Grynasis turtas =(A)+(B) |
| | Tikrosios vertės rezervas | Kiti rezervai | Sukauptas perteklius (deficitas) | Ekonominis metų rezultatas |
| LIKUTIS 2012 m. gruodžio 31 d. | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | — | 46 | (46) | — | — |
| Tikrosios vertės pokyčiai | (51) | — | — | — | (51) |
| Kita | — | 12 | (9) | — | 3 |
| 2012 m. ekonominio rezultato paskirstymas | — | 5 | (5  334) | 5  329 | — |
| 2012 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Ekonominis metų rezultatas | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| LIKUTIS 2013 m. gruodžio 31 d. | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | — | 247 | (247) | — | — |
| Tikrosios vertės pokyčiai | 139 | — | — | — | 139 |
| Kita | — | (24) | 16 | — | (8) |
| 2013 m. ekonominio rezultato paskirstymas | — | (0) | (4  365) | 4  365 | — |
| 2013 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms | — | — | (1  005) | — | (1  005) |
| Ekonominis metų rezultatas | — | — | — | (11  280) | (11  280) |
| LIKUTIS 2014 m. gruodžio 31 d. | 238 | 4  197 | (51  161) | (11  280) | (58  006) |

(mln. EUR)

Rezervai (A)

Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B)

Grynasis turtas =(A)+(B)

Tikrosios vertės rezervas

Kiti rezervai

Sukauptas perteklius (deficitas)

Ekonominis metų rezultatas

LIKUTIS 2012 m. gruodžio 31 d.

LIKUTIS 2012 m. gruodžio 31 d.

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Garantijų fondo rezervo pokytis

—

46

(46)

—

—

Tikrosios vertės pokyčiai

(51)

—

—

—

(51)

Kita

—

12

(9)

—

3

2012 m. ekonominio rezultato paskirstymas

—

5

(5  334)

5  329

—

2012 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Ekonominis metų rezultatas

—

—

—

(4  365)

(4  365)

LIKUTIS 2013 m. gruodžio 31 d.

LIKUTIS 2013 m. gruodžio 31 d.

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

Garantijų fondo rezervo pokytis

—

247

(247)

—

—

Tikrosios vertės pokyčiai

139

—

—

—

139

Kita

—

(24)

16

—

(8)

2013 m. ekonominio rezultato paskirstymas

—

(0)

(4  365)

4  365

—

2013 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms

—

—

(1  005)

—

(1  005)

Ekonominis metų rezultatas

—

—

—

(11  280)

(11  280)

LIKUTIS 2014 m. gruodžio 31 d.

LIKUTIS 2014 m. gruodžio 31 d.

238

238

4  197

4  197

(51  161)

(51  161)

(11  280)

(11  280)

(58  006)

(58  006)

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI

1.   SVARBIAUSI APSKAITOS POLITIKOS PRINCIPAI

1.1.   TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

ES ataskaitos rengiamos pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1) (toliau – Finansinis reglamentas) ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012 (OL L 362, 2012 12 31, p. 1), nustatantį išsamias šio finansinio reglamento taikymo taisykles.

Pagal Finansinio reglamento 143 straipsnį ES finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos ES institucijos ir įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, turi taikyti šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.

1.2.   APSKAITOS PRINCIPAI

APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos naudotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus subjekto, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 2 ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji 1 TVSAS, t. y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, sumavimo, atskaitymo ir palyginamosios informacijos. Pagal Finansinio reglamento 144 straipsnį kokybinės finansinės atskaitomybės savybės yra svarbumas, patikimumas, suprantamumas ir palyginamumas.

Rengdama finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, darančius poveikį tam tikrų balanso bei finansinės veiklos ataskaitos punktų sumoms, taip pat nurodomai informacijai apie finansines priemones, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus.

1.3.   KONSOLIDAVIMAS

KONSOLIDAVIMAS

Konsolidavimo mastas

Konsolidavimo mastas

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (t. y. ES institucijas (įskaitant Komisiją) ir ES agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, t. y. 52 kontroliuojamus subjektus, 7 bendrąsias ir 1 asocijuotąją įmonę. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti ES ataskaitų 10 pastaboje. Palyginti su 2013 m., konsolidavimo mastas nesikeitė, tik pažymima, kad 1 asocijuotoji įmonė dabar yra perklasifikuota į bendrąją įmonę, o po 2 kitų asocijuotųjų įmonių susijungimo susikūrusi įmonė klasifikuojama kaip bendroji įmonė.

10

Kontroliuojami subjektai

Kontroliuojami subjektai

Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems ES turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansų ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjektų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai Europos Sąjungoje taikomi šie kontrolės kriterijai: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad, siekiant pradėti kontrolę, kiekvieno subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus Europos Centrinį Banką, ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, kontroliuojamu subjektu taip pat laikoma likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB).

Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o tokių operacijų nerealizuotas pelnas ir nuostoliai nėra reikšmingi, todėl neeliminuoti.

Bendrosios įmonės

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja ES ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas. Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą (žr. 1.5.4 punktą).

1.5.4

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės – tai subjektai, kuriems ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų nekontroliuoja. Jeigu ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos. Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą (žr. 1.5.4 punktą).

1.5.4

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo komisija

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo komisija

ES darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau kadangi ES šių subjektų nekontroliuoja, jie ES finansinėse ataskaitose nekonsoliduojami.

1.4.   ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1.   
  Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir atskaitomybės valiuta

Funkcinė ir atskaitomybės valiuta

ES funkcinė ir atskaitomybės valiuta yra euras, todėl finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų.

Operacijos ir likučiai

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Į finansinės veiklos ataskaitą įtraukiamas valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant užsienio valiuta išreikštą piniginį turtą ir įsipareigojimus, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos kursą.

Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant šiuos gruodžio 31 d. valiutų kursus:

Euro kursas

Euro kursas

| Valiuta | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,7350 | 27,4270 |
| DKK | 7,4453 | 7,4593 |
| GBP | 0,7789 | 0,8337 |
| HRK | 7,6580 | 7,6265 |
| HUF | 315,5400 | 297,0400 |
| LVL | — | 0,7028 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,2732 | 4,1543 |
| RON | 4,4828 | 4,4710 |
| SEK | 9,3930 | 8,8591 |
| CHF | 1,2024 | 1,2276 |
| JPY | 145,2300 | 144,7200 |
| USD | 1,2141 | 1,3791 |

Valiuta

2014 12 31

2013 12 31

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,7350

27,4270

DKK

7,4453

7,4593

GBP

0,7789

0,8337

HRK

7,6580

7,6265

HUF

315,5400

297,0400

LVL

—

0,7028

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,2732

4,1543

RON

4,4828

4,4710

SEK

9,3930

8,8591

CHF

1,2024

1,2276

JPY

145,2300

144,7200

USD

1,2141

1,3791

Į finansinės veiklos ataskaitą įtraukiami piniginių finansinių priemonių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą. Nepiniginių finansinių priemonių, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2.   
  Įverčių taikymas

Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų nuvertėjimo laipsnį ir finansinių priemonių aiškinamuosiuose raštuose nurodomas sumas. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5.   BALANSAS

BALANSAS

1.5.1.   
  Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir nuvertėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nustatytą jo naudojimo trukmę. Nustatyta nematerialiojo turto naudingo tarnavimo trukmė priklauso nuo jo konkretaus naudingo tarnavimo laikotarpio arba sutartimi nustatyto teisinio laikotarpio. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus ir yra susijęs tik su turto kūrimo etapu. Kapitalizuotinos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudojimui vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuotinos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

1.5.2.   
  Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir nuvertėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu, statyba ar perdavimu.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos atskiru turtu tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad ES ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, finansinės veiklos ataskaitoje.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, padalinant jo savikainą, atėmus likutinę vertę, to turto nustatytai naudojimo trukmei tokiu būdu:

| Turto rūšis | Tiesinio nusidėvėjimo norma |
| --- | --- |
| Pastatai | 4–10 % |
| Įranga ir įrengimai | 10–25 % |
| Baldai ir transporto priemonės | 10–25 % |
| Įrenginiai ir įtaisai | 10–33 % |
| Kompiuterinė aparatinė įranga | 25–33 % |
| Kita | 10–33 % |

Turto rūšis

Tiesinio nusidėvėjimo norma

Pastatai

4–10 %

Įranga ir įrengimai

10–25 %

Baldai ir transporto priemonės

10–25 %

Įrenginiai ir įtaisai

10–33 %

Kompiuterinė aparatinė įranga

25–33 %

Kita

10–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nuoma

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai ES iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir atlygis, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų nuolatinę palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į finansinius įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos finansinės veiklos ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti nuolatinę palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir apskaitomos kaip sąnaudos finansinės veiklos ataskaitoje.

1.5.3.   
  Nefinansinio turto nuvertėjimas

Nefinansinio turto nuvertėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ar nudėvimas ir kasmet tikrinama, ar jis nenuvertėjo. Ar nenuvertėjo amortizuojamas ar nudėvimas turtas tikrinama tada, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad balansinė turto vertė gali būti nepadengta. Nuvertėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją (padengimo) vertę. Atsiperkamoji (padengimo) vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto balansinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją (padengimo) vertę, turto balansinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios (padengimo) vertės. Jeigu ankstesniaisiais metais nurodytos nuvertėjimo priežastys nebeaktualios, nuvertėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4.   
  Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos

Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. ES tenkanti jos asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių rezultatų dalis įtraukiama į finansinės veiklos ataskaitą, o rezervų pokyčių dalis – į rezervus. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, ekonominių rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios ar bendrosios įmonės buhalterinę vertę finansinėse ataskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios arba bendrosios įmonės pelnas sumažina turto balansinę vertę.

Jeigu ES tenkanti bendrosios įmonės deficito dalis yra lygi ES daliai bendrojoje įmonėje arba ją viršija, ES daugiau savo tolesnių nuostolių dalies nebepripažįsta (nepripažinti nuostoliai). Nepripažinta nuostolių dalis – tai techninės apskaitos procedūros, reikalingos taikant nuosavybės apskaitos metodą, rezultatas. Šie nepripažinti nuostoliai nereiškia nuostolių Europos Sąjungai ir susidarė dėl to, kad išlaidų pripažinimas paprastai vyksta prieš kapitalo didinimą kitų dalininkų nei ES nepiniginiais įnašais.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš ES ir jos asocijuotųjų arba bendrųjų įmonių tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios arba bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo ES priimtų principų.

Jei esama nuvertėjimo požymių, vertę reikia sumažinti iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau nuvertėjimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas balansine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas nuvertėjimo nuostolis.

1.5.3

Tais atvejais, kai ES turi 20 % arba daugiau investicinio kapitalo fondo, ji nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto.

1.5.5.   
  Finansinis turtas

Finansinis turtas

Klasifikavimas

Klasifikavimas

ES skirsto savo finansinį turtą į šias kategorijas: finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis; paskolos ir gautinos sumos; iki išpirkimo termino laikomos investicijos; parduoti laikomas finansinis turtas. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

(i)   Finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas klasifikuojamas pagal šią kategoriją, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė ES. Į šią kategoriją taip pat patenka išvestinės priemonės. Šios kategorijos turtas yra klasifikuojamas kaip trumpalaikis turtas, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos. Šiais finansiniais metais ES neturėjo jokio šiai kategorijai priskiriamo finansinio turto.

(ii)   Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas sueina per 12 mėnesių nuo balanso datos, net jei visos paskolos išpirkimo terminas yra vėliau nei praėjus 12 mėnesių nuo balanso datos.

(iii)   Iki išpirkimo termino laikomos investicijos

Iki išpirkimo termino laikomos investicijos

Iki išpirkimo termino laikomos investicijos yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių ES ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais ES neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų.

(iv)   Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba patenka į šią kategoriją, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis, arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES tikisi jį realizuoti ir kuris balanso sudarymo dieną paprastai yra likutinis terminas. Kaip parduoti laikomas finansinis turtas taip pat klasifikuojamos investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos investicijos į nuosavybės vertybinius popierius (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos pagal nuosavybės metodą.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai ES įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte. Sandorių, susijusių su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, sąnaudos pridedamos prie tikrosios vertės pirminio pripažinimo metu. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostoliai, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Suteiktos paskolos vertinamos nominaliąja verte, kuri laikoma paskolos tikrąja verte. Tai daroma dėl šių priežasčių:

| — | ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas. |
| --- | --- |

—

ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas.

| — | Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąja rinka arba panašiomis operacijomis, palūkanų norma, ES naudojama savo skolinimo operacijų, vykdomų pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), mokėjimų balanso (MB) ir kitas tokias paskolas, tikrajai vertei nustatyti, turėtų būti taikoma palūkanų norma. |
| --- | --- |

—

Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąja rinka arba panašiomis operacijomis, palūkanų norma, ES naudojama savo skolinimo operacijų, vykdomų pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę (EFSM), mokėjimų balanso (MB) ir kitas tokias paskolas, tikrajai vertei nustatyti, turėtų būti taikoma palūkanų norma.

| — | Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

—

Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai ES perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Paskesnis vertinimas

Paskesnis vertinimas

| (i) | Finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „finansinės priemonės, vertinamos tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, finansinės veiklos ataskaitą. |
| --- | --- |

(i)

Finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijai „finansinės priemonės, vertinamos tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis“ priskiriamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, finansinės veiklos ataskaitą.

| (ii) | Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. |
| --- | --- |

(ii)

Paskolos ir gautinos sumos bei iki išpirkimo termino laikomos investicijos yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

| (iii) | Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. |
| --- | --- |

(iii)

Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą.

| (iv) | Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas finansinis turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą. |
| --- | --- |

(iv)

Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas finansinis turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą.

Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), ES tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirinkimo sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai.

Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuvertėjimo nuostolius.

Finansinio turto nuvertėjimas

Finansinio turto nuvertėjimas

ES kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinis turtas nuvertėja ir nuvertėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turtas nuvertėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

(a)   Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Amortizuota savikaina apskaitomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad nuvertėjo amortizuota savikaina apskaitomos paskolos, gautinos sumos arba iki išpirkimo termino laikomos investicijos, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto balansinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto balansinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Jeigu paskolai arba investicijai į iki išpirkimo termino laikomą turtą taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam nuvertėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Finansinio įkaito apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl teisės naudotis turtu atėmimo, atėmus įkaito įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės naudotis turtu atėmimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu nuvertėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimą, pirmiau pripažintas nuvertėjimo nuostolis finansinės veiklos ataskaitoje panaikinamas.

(b)   Tikrąja verte apskaitomas turtas

Tikrąja verte apskaitomas turtas

Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, atveju sprendžiant, ar sumažėjo vertybinių popierių vertė, atsižvelgiama į reikšmingą arba nuolatinį (ilgalaikį) vertybinio popieriaus vertės mažėjimą žemiau jo savikainos. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto nuvertėjimo, anksčiau pripažintus finansinės veiklos ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Pelno ir nuostolio ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių nuvertėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau skolos priemonės, klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas, tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimo nuostolį, nuvertėjimo nuostolis finansinės veiklos ataskaitoje panaikinamas.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas ir todėl parodomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), įtraukiamus į tikrosios vertės rezervą. Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, jos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte. Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, įtraukiamas į rezervus, o nerealizuoti nuvertėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažįstami kaip nuvertėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

1.5.6.   
  Atsargos

Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą („pirmas į, pirmas iš“). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtų gaminių savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo sąnaudos, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – apskaičiuota pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai išlaidos, kurias ES patirtų, jeigu įsigytų turtą finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

1.5.7.   
  Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria finansuoti tinkamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti ES. Patvirtinus finansuoti tinkamas sąnaudas (kurios pripažįstamos kaip išlaidos) ir grąžintas sumas, išankstinio finansavimo suma gali būti (visiškai arba iš dalies) sumažinama.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių išmokėtoms sumoms, atėmus grąžintas sumas, išlaidoms priskirtas reikalavimus atitinkančias sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas reikalavimus atitinkančias sumas ir vertės sumažėjimą.

Finansiniame reglamente kaip „pasidalijamojo valdymo principu valdomos finansinės priemonės“ apibrėžtos sumos apskaitos požiūriu yra priskiriamos išankstinio finansavimo sumoms. Šios išankstinio finansavimo sumos yra lygios iš pradžių valstybėms narėms išmokėtoms sumoms, atėmus apskaičiuotas panaudotas sumas.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.8.   
  Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

Kadangi pagal ES apskaitos taisykles privaloma atskirai pateikti prekybos ir neprekybines operacijas, siekiant parengti ataskaitas gautinos sumos yra apibrėžiamos kaip gaunamos iš prekybos operacijų, o susigrąžintinos sumos – kaip gaunamos iš neprekybinių operacijų, vykdomų ne pagal sutartį (valstybės susigrąžintinos sumos).

Iš prekybos operacijų gautinos sumos atitinka finansinių priemonių apibrėžtį, todėl yra priskiriamos paskolų ir gautinų sumų kategorijai bei atitinkamai apskaičiuojamos (žr. 1.5.5 punktą). Finansinių priemonių aiškinamuosiuose raštuose į iš prekybos operacijų gautinas sumas įtraukiamos sukauptos pajamos ir prekybos operacijų būsimųjų laikotarpių sąnaudos (nes jos nematerialios).

1.5.5

Neprekybinės susigrąžintinos sumos apskaitomos pradine suma (patikslinta atsižvelgus į palūkanas ir nuobaudas), atėmus vertės sumažinimą. Neprekybinių operacijų susigrąžintinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad ES negalės surinkti visų pradinio dydžio neprekybinių operacijų susigrąžintinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Remiantis ankstesne patirtimi taip pat taikomas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą pateikta 1.5.14 pastaboje. Pateikiamos ir nurodomos neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos nėra finansinės priemonės, nes jos su sutartimi nesiejamos. Tačiau finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos atitinkamais atvejais yra nurodomos kartu su prekybos operacijų gautinomis sumomis.

1.5.14

1.5.9.   
  Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.5.10.   
  Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

Pensijų įsipareigojimai

ES vykdo apibrėžtų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su apibrėžtų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Apibrėžtų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Apibrėžtų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinio koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

ES rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdieniam jų administravimui sukurtas atskiras fondas. Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.11.   
  Atidėjiniai

Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai ES turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

1.5.12.   
  Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, parodomi amortizuota savikaina. Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą.

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso datos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą. Šiais finansiniais metais ES neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų finansinių įsipareigojimų.

1.5.5

1.5.13.   
  Mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekybos operacijomis, pavyzdžiui, prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti sąnaudas (neprekybinės operacijos). Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti sąnaudas. Atlikus patikrinimą ir priėmus reikalavimus atitinkančias išlaidas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima ES.

1.5.14.   
  Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos ir sąnaudos

Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos ir sąnaudos

Operacijos ir įvykiai finansinėse ataskaitose pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (pavyzdžiui, remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos. Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita faktūra išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

Išlaidos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų sąžiningai nurodyti ekonominiai ir kiti įvykiai, kurie turi būti nurodyti.

1.6.   FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

1.6.1.   
  Įplaukos

Įplaukos

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

Absoliuti dauguma ES įplaukų yra susijusi su neprekybinėmis operacijomis.

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

BNP pagrįsti ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Komisija išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai grindžiami atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Neprekybinių operacijų gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Finansinių ataskaitų sudarymo dieną valstybių narių surinktos, bet Komisijai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos pajamos. Sumos, nurodytos iš valstybių narių gautose ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas. Be to, pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Baudos

Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

| — | arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta), |
| --- | --- |

—

arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta),

| — | arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę). |
| --- | --- |

—

arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau sąlyginai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami susigrąžintinai sumai padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip susigrąžintina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos susigrąžintinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Komisijos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Nuo 2010 m. visas laikinai surinktas baudas Komisija valdo specialiai sukurtame fonde (BUFI) ir investuoja į finansines priemones, priskiriamas parduoti laikomo finansinio turto kategorijai.

ĮPLAUKOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

ĮPLAUKOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, ES įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Skaičiuojant įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl nuvertėjimo nuostolių, vertinant nuvertėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2.   
  Išlaidos

Išlaidos

Neprekybinių operacijų išlaidos sudaro didžiąją dalį ES išlaidų. Jos susijusios su pervedimais gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir savanoriškos dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašytas susitarimas, pagal kurį leidžiama atlikti pervedimą; lėšų gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; sumą galima pagrįstai apskaičiuoti.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti sąnaudas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Finansuoti tinkamos išlaidos, kurios turi būti kompensuotos gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

Prekybinių operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima ES. Jos vertinamos pradine sąskaitoje faktūroje nurodyta suma.

1.7.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1.   
  Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2.   
  Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba retais atvejais – kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

2.   BALANSO PASTABOS

TURTAS

TURTAS

2.1.   NEMATERIALUSIS TURTAS

NEMATERIALUSIS TURTAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| Bendroji balansinė vertė 2013 m. gruodžio 31 d. | 474 |
| Papildomas įsigijimas | 104 |
| Perleidimas | (2) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pakeitimai | 1 |
| Bendroji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d. | 577 |
| Sukaupta amortizacija 2013 m. gruodžio 31 d. | (236) |
| Amortizacijos sąnaudos per metus | (61) |
| Perleidimas | 2 |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 0 |
| Kiti pakeitimai | 0 |
| Sukaupta amortizacija 2014 m. gruodžio 31 d. | (295) |
| Grynoji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d. | 282 |
| Grynoji balansinė vertė 2013 m. gruodžio 31 d. | 237 |

(mln. EUR)

Bendroji balansinė vertė 2013 m. gruodžio 31 d.

474

Papildomas įsigijimas

104

Perleidimas

(2)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

Kiti pakeitimai

1

Bendroji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d.

Bendroji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d.

577

577

Sukaupta amortizacija 2013 m. gruodžio 31 d.

(236)

Amortizacijos sąnaudos per metus

(61)

Perleidimas

2

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

0

Kiti pakeitimai

0

Sukaupta amortizacija 2014 m. gruodžio 31 d.

Sukaupta amortizacija 2014 m. gruodžio 31 d.

(295)

(295)

Grynoji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d.

282

282

Grynoji balansinė vertė 2013 m. gruodžio 31 d.

Grynoji balansinė vertė 2013 m. gruodžio 31 d.

237

237

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2.   NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

Nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų sumos padidėjimą labiausiai lėmė 1  525 mln. EUR vertės programos „Copernicus“ (anksčiau vadintos Pasauline aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema (GMES)) turto perdavimas iš Europos kosmoso agentūros (EKA) Komisijai po „Copernicus“ įgaliojimo susitarimo pasirašymo su EKA 2014 m. Pagal 2014 m. priimtą „Copernicus“ reglamentą ES perėmė atsakomybę už programą „Copernicus“, todėl privalo šį turtą parodyti savo balanse. Su palydovu „Sentinel 1A“ susijusi 297 mln. EUR suma parodyta kaip nekilnojamojo turto, įrangos ir įrengimų kategorijos turtas, o su kitais šiuo metu statomais palydovais susijusi 1  228 mln. EUR suma parodyta kaip statomo turto kategorijos suma. „Copernicus“ yra Europos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa. Šią programą sudaro kosmoso komponentas, apimantis šešias Žemės stebėjimo palydovų ir priemonių grupes, in situ komponentas (kurį sudaro daug jutiklių žemėje, jūroje ir ore) ir paslaugų komponentas. „Copernicus“ teiksimos paslaugos: atmosferos stebėjimas, klimato kaitos stebėjimas, sausumos stebėjimas, jūrų stebėjimas, ekstremaliųjų situacijų valdymas ir saugumo prietaikos.

in situ

Į statomą turtą 2014 m. gruodžio 31 d. įtraukta 1  478 mln. EUR (2013 m. – 1  041 mln. EUR) vertės turto, susijusio su projektu „Galileo“, ES pasaulinės palydovinės navigacijos sistema (GNSS), kuri kuriama padedant EKA. Per tą laikotarpį išlaidomis pripažinta 17 mln. EUR nekapitalizuojamų plėtros išlaidų suma.

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

| mln. EUR |
| --- |
| | Žemė ir pastatai | Įranga ir įrengimai | Baldai ir transporto priemonės | Kompiuterinė aparatinė įranga | Kita | Finansinė nuoma | Statomas turtas | Iš viso |
| Bendroji balansinė vertė 2013 m. gruodžio 31 d. | 4  660 | 608 | 233 | 596 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Papildomas įsigijimas | 30 | 342 | 18 | 59 | 31 | 9 | 1  779 | 2  267 |
| Perleidimas | (9) | (58) | (20) | (49) | (22) | 0 | (6) | (164) |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | 84 | 98 | 10 | 8 | 2 | (8) | (195) | — |
| Kiti pakeitimai | 2 | 1 | 2 | 10 | 1 | — | 1 | 17 |
| Bendroji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d. | 4  768 | 990 | 242 | 623 | 261 | 2  693 | 3  176 | 12  754 |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2013 m. gruodžio 31 d. | (2  399) | (474) | (168) | (461) | (166) | (863) | | (4  531) |
| Nusidėvėjimo sąnaudos per metus | (153) | (65) | (17) | (74) | (25) | (95) | | (429) |
| Atkurtas nusidėvėjimas | — | 16 | 0 | 2 | 3 | — | | 21 |
| Perleidimas | 4 | 42 | 18 | 47 | 18 | 0 | | 128 |
| Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą | — | 4 | (1) | (8) | (2) | 7 | | — |
| Kiti pakeitimai | — | 0 | (1) | (6) | (1) | — | | (8) |
| Sukauptas nusidėvėjimas 2014 m. gruodžio 31 d. | (2  549) | (477) | (168) | (501) | (173) | (950) | | (4  817) |
| GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2014 M. GRUODŽIO 31 D. | 2  219 | 513 | 74 | 122 | 89 | 1  743 | 3  176 | 7  937 |
| GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2013 M. GRUODŽIO 31 D. | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |

mln. EUR

Žemė ir pastatai

Įranga ir įrengimai

Baldai ir transporto priemonės

Kompiuterinė aparatinė įranga

Kita

Finansinė nuoma

Statomas turtas

Iš viso

Bendroji balansinė vertė 2013 m. gruodžio 31 d.

4  660

608

233

596

248

2  692

1  599

10  635

Papildomas įsigijimas

30

342

18

59

31

9

1  779

2  267

Perleidimas

(9)

(58)

(20)

(49)

(22)

0

(6)

(164)

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

84

98

10

8

2

(8)

(195)

—

Kiti pakeitimai

2

1

2

10

1

—

1

17

Bendroji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d.

Bendroji balansinė vertė 2014 m. gruodžio 31 d.

4  768

4  768

990

990

242

242

623

623

261

261

2  693

2  693

3  176

3  176

12  754

12  754

Sukauptas nusidėvėjimas 2013 m. gruodžio 31 d.

(2  399)

(474)

(168)

(461)

(166)

(863)

(4  531)

Nusidėvėjimo sąnaudos per metus

(153)

(65)

(17)

(74)

(25)

(95)

(429)

Atkurtas nusidėvėjimas

—

16

0

2

3

—

21

Perleidimas

4

42

18

47

18

0

128

Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą

—

4

(1)

(8)

(2)

7

—

Kiti pakeitimai

—

0

(1)

(6)

(1)

—

(8)

Sukauptas nusidėvėjimas 2014 m. gruodžio 31 d.

Sukauptas nusidėvėjimas 2014 m. gruodžio 31 d.

(2  549)

(2  549)

(477)

(477)

(168)

(168)

(501)

(501)

(173)

(173)

(950)

(950)

(4  817)

(4  817)

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2014 M. GRUODŽIO 31 D.

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2014 M. GRUODŽIO 31 D.

2  219

2  219

513

513

74

74

122

122

89

89

1  743

1  743

3  176

3  176

7  937

7  937

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2013 M. GRUODŽIO 31 D.

GRYNOJI BALANSINĖ VERTĖ 2013 M. GRUODŽIO 31 D.

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

2.3.   NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS

NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale | 2.3.1. | — | — |
| Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale | 2.3.2. | 409 | 349 |
| Iš viso | | 409 | 349 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

2.3.1.

2.3.1.

—

—

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

2.3.2.

2.3.2.

409

349

Iš viso

Iš viso

409

409

349

349

Dalyvavimas bendrųjų ir asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą.

2.3.1.   
  Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

| (mln. EUR) |
| --- |
| | BĮG | SESAR | ITER | „Švarus dangus“ | IMI | ECSEL | KEV | Iš viso |
| Dalis 2013 m. gruodžio 31 d. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Įnašai | 0 | 95 | 118 | 125 | 166 | 75 | 69 | 647 |
| Grynojo rezultato dalis | 0 | (95) | (118) | (125) | (166) | (75) | (69) | (647) |
| Kiti nuosavybės pokyčiai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Dalis 2014 m. gruodžio 31 d. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Nepripažinta nuostolių dalis (5) | — | (230) | (36) | (99) | (73) | (40) | (116) | (594) |

(mln. EUR)

BĮG

SESAR

ITER

„Švarus dangus“

IMI

ECSEL

KEV

Iš viso

Dalis 2013 m. gruodžio 31 d.

0

0

0

0

0

0

0

0

Įnašai

0

95

118

125

166

75

69

647

Grynojo rezultato dalis

0

(95)

(118)

(125)

(166)

(75)

(69)

(647)

Kiti nuosavybės pokyčiai

0

0

0

0

0

0

0

0

Dalis 2014 m. gruodžio 31 d.

Dalis 2014 m. gruodžio 31 d.

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Nepripažinta nuostolių dalis (5)

5

—

(230)

(36)

(99)

(73)

(40)

(116)

(594)

Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos Komisijai pagal jai tenkančią kapitalo procentinę dalį:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikis turtas | 250 | 198 |
| Trumpalaikis turtas | 178 | 63 |
| Ilgalaikiai įsipareigojimai | — | — |
| Trumpalaikiai įsipareigojimai | (813) | (394) |
| Įplaukos | 2 | 1 |
| Išlaidos | (666) | (412) |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikis turtas

250

198

Trumpalaikis turtas

178

63

Ilgalaikiai įsipareigojimai

—

—

Trumpalaikiai įsipareigojimai

(813)

(394)

Įplaukos

2

1

Išlaidos

(666)

(412)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. 2014 m. subjektas veiklos nevykdė ir tebevyko jo likvidavimas.

Bendra įmonė SESAR

Bendra įmonė SESAR

2014 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 43,53 % SESAR kapitalo dalies.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą ir, be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, kadangi valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. Kadangi ES teisiškai priklauso bendrosios įmonės Tarptautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, ji privalo ją nurodyti savo ataskaitose. 2014 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 40,61 % ITER kapitalo dalies.

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 187 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. Bendroji įmonė (BĮ) „Švarus dangus“, BĮ NVI, BĮ ECSEL (buvusių bendrųjų įmonių ARTEMIS ir ENIAC susijungimas) ir KEV BĮ yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, plėtojamos jungtinių technologijų iniciatyvų forma. Metų pabaigoje ES priklausė šios dalys: 61,39 % BĮ „Švarus dangus“, 80,47 % BĮ NVI, 95,47 % BĮ ECSEL ir 70,85 % KEV BĮ.

2.3.2.   
  Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Europos investicijų fondas

Europos investicijų fondas

Komisijos dalyvavimas Europos investicijų fondo (EIF) kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą kaip asocijuotoji įmonė. EIF yra ES finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas MVĮ.

| (mln. EUR) |
| --- |
| | EIF |
| Dalis 2013 m. gruodžio 31 d. | 349 |
| Įnašai | 38 |
| Grynojo rezultato dalis | 7 |
| Kiti nuosavybės pokyčiai | 15 |
| Dalis 2014 m. gruodžio 31 d. | 409 |

(mln. EUR)

EIF

Dalis 2013 m. gruodžio 31 d.

349

Įnašai

38

Grynojo rezultato dalis

7

Kiti nuosavybės pokyčiai

15

Dalis 2014 m. gruodžio 31 d.

Dalis 2014 m. gruodžio 31 d.

409

409

Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos Komisijai pagal jai tenkančią kapitalo procentinę dalį:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Turtas | 497 | 499 |
| Įsipareigojimai | (87) | (240) |
| Įplaukos | 38 | 37 |
| Perteklius (deficitas) | 21 | (221) |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Turtas

497

499

Įsipareigojimai

(87)

(240)

Įplaukos

38

37

Perteklius (deficitas)

21

(221)

Komisija apmokėjo 20 % kapitalo dalies, nepareikalautas likutis yra 809 mln. EUR.

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Iš viso EIF kapitalo | Komisijos pasirašyta dalis |
| Iš viso akcinio kapitalo | 4  161 | 1  011 |
| Apmokėtas | (832) | (202) |
| Nepareikalauta | 3  329 | 809 |

(mln. EUR)

Iš viso EIF kapitalo

Komisijos pasirašyta dalis

Iš viso akcinio kapitalo

Iš viso akcinio kapitalo

4  161

4  161

1  011

1  011

Apmokėtas

(832)

(202)

Nepareikalauta

Nepareikalauta

3  329

3  329

809

809

2.4.   FINANSINIS TURTAS

FINANSINIS TURTAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikis finansinis turtas | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 2.4.1. | 6  550 | 5  497 |
| Paskolos | 2.4.2. | 49  888 | 54  347 |
| Iš viso | | 56  438 | 59  844 |
| Trumpalaikis finansinis turtas | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 2.4.1. | 2  856 | 2  373 |
| Paskolos | 2.4.2. | 8  955 | 3  198 |
| Iš viso | | 11  811 | 5  571 |
| Iš viso | | 68  249 | 65  415 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikis finansinis turtas

Ilgalaikis finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

2.4.1.

2.4.1.

6  550

5  497

Paskolos

2.4.2.

2.4.2.

49  888

54  347

Iš viso

56  438

56  438

59  844

59  844

Trumpalaikis finansinis turtas

Trumpalaikis finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

2.4.1.

2.4.1.

2  856

2  373

Paskolos

2.4.2.

2.4.2.

8  955

3  198

Iš viso

11  811

11  811

5  571

5  571

Iš viso

Iš viso

68  249

68  249

65  415

65  415

2.4.1.   
  Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| BUFI investicijos | 3  068 | 1  910 |
| Išorės veiksmų garantijų fondas (6) | 1  825 | 1  773 |
| Likviduojama EAPB | 1  699 | 1  696 |
| Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) | 842 | 1  197 |
| Programa „Horizontas 2020“ | 514 | — |
| ETP steigimo programa | 399 | 339 |
| Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) | 188 | 188 |
| Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) | 186 | 121 |
| Rizikos kapitalo operacijos | 145 | 124 |
| Projektų obligacijų iniciatyva | 125 | 67 |
| Europos fondas Pietryčių Europai | 117 | 116 |
| Kitas parduoti laikomas finansinis turtas | 298 | 339 |
| Iš viso | 9  406 | 7  870 |
| Ilgalaikis | 6  550 | 5  497 |
| Trumpalaikis | 2  856 | 2  373 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

BUFI investicijos

3  068

1  910

Išorės veiksmų garantijų fondas (6)

6

1  825

1  773

Likviduojama EAPB

1  699

1  696

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP)

842

1  197

Programa „Horizontas 2020“

514

—

ETP steigimo programa

399

339

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

188

188

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

186

121

Rizikos kapitalo operacijos

145

124

Projektų obligacijų iniciatyva

125

67

Europos fondas Pietryčių Europai

117

116

Kitas parduoti laikomas finansinis turtas

298

339

Iš viso

Iš viso

9  406

9  406

7  870

7  870

Ilgalaikis

6  550

5  497

Trumpalaikis

2  856

2  373

Didžioji dalis ES turimo parduoti laikomo finansinio turto yra garantijų priemonės ir nuosavybės priemonės. Palyginti su 2013 m., suma padidėjo daugiausia dėl daugiau nei 2 mlrd. EUR naujų baudų, kurios buvo skirtos 2014 m. ir investuotos į BUFI fondą, atėmus 2014 m. išspręstas bylas dėl baudų. Be to, 2014 m. pradėta įgyvendinti programa „Horizontas 2020“, kuri yra Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros aštuntoji bendroji programa (8BP) ir kurios turtas metų pabaigoje viršijo pusę milijardo eurų.

Parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės hierarchija:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| 1 lygis. Nurodytos kainos aktyvioje rinkoje | 8  183 | 6  669 |
| 2 lygis. Kiti nei nurodytos kainos stebimi duomenys | 76 | 76 |
| 3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis | 1  147 | 1  126 |
| Iš viso | 9  406 | 7  870 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

1 lygis. Nurodytos kainos aktyvioje rinkoje

8  183

6  669

2 lygis. Kiti nei nurodytos kainos stebimi duomenys

76

76

3 lygis. Vertinimo metodas, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis

1  147

1  126

Iš viso

Iš viso

9  406

9  406

7  870

7  870

Ataskaitiniu laikotarpiu neatlikta jokių minėtų sumų, apskaičiuotų tikrąja verte, pervedimų.

Finansinio turto, apskaičiuoto taikant vertinimo metodą, pagal kurį naudoti duomenys, negrindžiami stebėtais rinkos duomenimis (3 lygis), suderinimas:

| (mln. EUR) |
| --- |
| Pradinis likutis 2013 m. gruodžio 31 d. | 1  126 |
| Pirkimas ir pardavimas | (57) |
| Laikotarpio pelnas arba nuostoliai, pripažįstami kaip perteklius arba deficitas | (2) |
| Pelnas arba nuostoliai, pripažįstami kaip grynasis turtas | 81 |
| Į 3 lygį pervestos lėšos | — |
| Iš 3 lygio pervestos lėšos | — |
| Kita | (1) |
| Laikotarpio pabaigos likutis 2014 m. gruodžio 31 d. | 1  147 |

(mln. EUR)

Pradinis likutis 2013 m. gruodžio 31 d.

1  126

Pirkimas ir pardavimas

(57)

Laikotarpio pelnas arba nuostoliai, pripažįstami kaip perteklius arba deficitas

(2)

Pelnas arba nuostoliai, pripažįstami kaip grynasis turtas

81

Į 3 lygį pervestos lėšos

—

Iš 3 lygio pervestos lėšos

—

Kita

(1)

Laikotarpio pabaigos likutis 2014 m. gruodžio 31 d.

Laikotarpio pabaigos likutis 2014 m. gruodžio 31 d.

1  147

1  147

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas

Kadangi Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose nustatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį nuvertėjimą.

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Iš viso ERPB kapitalo | Komisijos pasirašyta dalis |
| Iš viso akcinio kapitalo | 29  674 | 900 |
| Apmokėtas | (6  202) | (188) |
| Nepareikalauta | 23  472 | 712 |

(mln. EUR)

Iš viso ERPB kapitalo

Komisijos pasirašyta dalis

Iš viso akcinio kapitalo

29  674

900

Apmokėtas

(6  202)

(188)

Nepareikalauta

Nepareikalauta

23  472

23  472

712

712

2.4.2.   
  Paskolos

Paskolos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikės | 49  888 | 54  347 |
| Trumpalaikės | 8  955 | 3  198 |
| Iš viso | 58  843 | 57  545 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikės

49  888

54  347

Trumpalaikės

8  955

3  198

Iš viso

Iš viso

58  843

58  843

57  545

57  545

Į šią kategoriją patenka paskolos, suteiktos iš skolintų lėšų (58  509 mln. EUR) ir iš biudžeto, t. y. paskolos, kurioms taikomos specialios sąlygos, ir likviduojamos EAPB būsto paskolos (139 mln. EUR). Be to, į ją įtraukiami trumpalaikiai indėliai (195 mln. EUR), priskiriami paskoloms.

Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų

Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų

| (mln. EUR) |
| --- |
| | MFP | Euratomas | MBP | EFSM | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d. | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Naujos paskolos | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Grąžintos sumos | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Valiutų keitimo kursų skirtumai | — | 1 | — | — | 15 | 16 |
| Balansinės vertės pokyčiai | 9 | — | (33) | 39 | (5) | 10 |
| Vertės sumažėjimas | — | — | — | — | — | — |
| Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 221 | 58  509 |
| Ilgalaikės | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 211 | 49  772 |
| Trumpalaikės | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(mln. EUR)

MFP

Euratomas

MBP

EFSM

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

569

387

11  623

44  468

211

57  258

Naujos paskolos

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Grąžintos sumos

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Valiutų keitimo kursų skirtumai

—

1

—

—

15

16

Balansinės vertės pokyčiai

9

—

(33)

39

(5)

10

Vertės sumažėjimas

—

—

—

—

—

—

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

221

221

58  509

58  509

Ilgalaikės

1  762

299

5  700

41  800

211

49  772

Trumpalaikės

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Trumpalaikių ir ilgalaikių paskolų (pvz., EFSM, MBP, Euratomo, MFP) pateikimas Komisijos balanse yra patikslintas, ėmus atsižvelgti ne vien į galutinį paskolos grąžinimo terminą, o ir į metų pabaigoje mokėtinas paskolos įmokas. Euratomo paskoloms iš trečiųjų šalių gautos 349 mln. EUR garantijos (2013 m. – 387 mln. EUR). 2014 m. gruodžio 31 d. Ukrainai suteikta, tačiau dar neišmokėta 250 mln. EUR suma pagal makrofinansinės pagalbos paskolos priemonės susitarimą.

Faktinės paskoloms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

Faktinės paskoloms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,181—4,54 % | 0,27—4,54 % |
| Euratomas | 0,26—5,76 % | 0,34—5,76 % |
| Mokėjimų balanso priemonė (MBP) | 2,375—3,625 % | 2,375—3,625 % |
| Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM) | 1,875—3,750 % | 2,375- 3,750 % |
| Likviduojama EAPB | 5,2354—5,8103 % | 5,2354—5,8103 % |

2014 12 31

2013 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,181—4,54 %

0,27—4,54 %

Euratomas

0,26—5,76 %

0,34—5,76 %

Mokėjimų balanso priemonė (MBP)

2,375—3,625 %

2,375—3,625 %

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM)

1,875—3,750 %

2,375- 3,750 %

Likviduojama EAPB

5,2354—5,8103 %

5,2354—5,8103 %

2.5.   IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikis išankstinis finansavimas | | | |
| Išankstinis finansavimas | 2.5.1. | 15  980 | 34  819 |
| Kiti avansai valstybėms narėms | 2.5.2. | 2  378 | 3  253 |
| Iš viso | | 18  358 | 38  072 |
| Trumpalaikis išankstinis finansavimas | | | |
| Išankstinis finansavimas | 2.5.1. | 29  222 | 16  403 |
| Kiti avansai valstybėms narėms | 2.5.2. | 5  015 | 4  963 |
| Iš viso | | 34  237 | 21  367 |
| Iš viso | | 52  595 | 59  439 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

Ilgalaikis išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

2.5.1.

2.5.1.

15  980

34  819

Kiti avansai valstybėms narėms

2.5.2.

2.5.2.

2  378

3  253

Iš viso

18  358

18  358

38  072

38  072

Trumpalaikis išankstinis finansavimas

Trumpalaikis išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

2.5.1.

2.5.1.

29  222

16  403

Kiti avansai valstybėms narėms

2.5.2.

2.5.2.

5  015

4  963

Iš viso

34  237

34  237

21  367

21  367

Iš viso

Iš viso

52  595

52  595

59  439

59  439

Išankstinis finansavimas sudaro didelę viso ES turto dalį, todėl jam nuolat skiriamas tinkamas dėmesys. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad įvairioms programoms turėtų būti skirtos pakankamos išankstinio finansavimo sumos siekiant užtikrinti gavėjui reikiamą lėšų srautą projektui pradėti, taip pat kartu apsaugant ES finansinius interesus ir atsižvelgiant į teisinius, veiklos ir išlaidų veiksmingumo apribojimus. Į visus šiuos elementus Komisija tinkamai atsižvelgė siekdama gerinti tolesnius veiksmus dėl išankstinio finansavimo.

2.5.1.   
  Išankstinis finansavimas

Išankstinis finansavimas

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Bendra suma | Padengta atliekant atskyrimą | Grynoji suma 2014 m. gruodžio 31 d. | Bendra suma | Padengta atliekant atskyrimą | Grynoji suma 2013 m. gruodžio 31 d. |
| Pasidalijamasis valdymas | | | | | | |
| EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės | 5  644 | (2  115) | 3  529 | 6  359 | (1  032) | 5  327 |
| ERPF ir SF | 24  934 | (2  182) | 22  752 | 25  701 | (2  164) | 23  537 |
| ESF | 6  884 | (953) | 5  931 | 6  857 | (492) | 6  365 |
| Kita | 4  626 | (2  535) | 2  091 | 4  191 | (2  054) | 2  137 |
| Tiesioginis valdymas | | | | | | |
| Vykdo: | | | | | | |
| Komisija | 13  173 | (10  215) | 2  958 | 14  841 | (9  459) | 5  382 |
| ES vykdomosios įstaigos | 9  079 | (6  618) | 2  461 | 8  558 | (5  108) | 3  450 |
| Netiesioginis valdymas | | | | | | |
| Vykdo: | | | | | | |
| kitos ES agentūros ir įstaigos | 548 | (98) | 450 | 412 | (21) | 391 |
| trečiosios šalys | 1  981 | (1  169) | 812 | 1  678 | (782) | 896 |
| tarptautinės organizacijos | 6  236 | (3  476) | 2  760 | 4  172 | (2  460) | 1  712 |
| kiti subjektai | 4  370 | (2  910) | 1  460 | 5  503 | (3  478) | 2  025 |
| Iš viso | 77  474 | (32  273) | 45  202 | 78  272 | (27  050) | 51  222 |
| Ilgalaikis | 15  980 | — | 15  980 | 34  819 | — | 34  819 |
| Trumpalaikis | 61  495 | (32  273) | 29  222 | 43  453 | (27  050) | 16  403 |

(mln. EUR)

Bendra suma

Padengta atliekant atskyrimą

Grynoji suma 2014 m. gruodžio 31 d.

Bendra suma

Padengta atliekant atskyrimą

Grynoji suma 2013 m. gruodžio 31 d.

Pasidalijamasis valdymas

Pasidalijamasis valdymas

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

5  644

(2  115)

3  529

6  359

(1  032)

5  327

ERPF ir SF

24  934

(2  182)

22  752

25  701

(2  164)

23  537

ESF

6  884

(953)

5  931

6  857

(492)

6  365

Kita

4  626

(2  535)

2  091

4  191

(2  054)

2  137

Tiesioginis valdymas

Tiesioginis valdymas

Vykdo:

Komisija

13  173

(10  215)

2  958

14  841

(9  459)

5  382

ES vykdomosios įstaigos

9  079

(6  618)

2  461

8  558

(5  108)

3  450

Netiesioginis valdymas

Netiesioginis valdymas

Vykdo:

kitos ES agentūros ir įstaigos

548

(98)

450

412

(21)

391

trečiosios šalys

1  981

(1  169)

812

1  678

(782)

896

tarptautinės organizacijos

6  236

(3  476)

2  760

4  172

(2  460)

1  712

kiti subjektai

4  370

(2  910)

1  460

5  503

(3  478)

2  025

Iš viso

Iš viso

77  474

77  474

(32  273)

(32  273)

45  202

45  202

78  272

78  272

(27  050)

(27  050)

51  222

51  222

Ilgalaikis

15  980

—

15  980

34  819

—

34  819

Trumpalaikis

61  495

(32  273)

29  222

43  453

(27  050)

16  403

Bendros išankstinio finansavimo sumos sumažėjimą pasidalijamojo valdymo ir tiesioginio valdymo skiltyse labiausiai lėmė 2007–2013 m. programavimo laikotarpio užbaigimas ir laipsniškas 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programų pradėjimas. Su ankstesnėmis programomis susijęs išankstinis finansavimas mažėja dėl išlaidų patvirtinimo, o su naujuoju programavimo laikotarpiu susijusių avansų išmokėta mažiau.

Šiuo perėjimu nuo vieno programavimo laikotarpio prie kito taip pat galima paaiškinti ir struktūrinių fondų einamosios sąskaitos ir ilgalaikio balanso pokyčius. Paprastai naujos išankstinio finansavimo išmokos, susijusios su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, apskaitomos kaip ilgalaikis balansas; šių avansų sumos dar nedidelės (dėl vėlyvo naujų programų patvirtinimo). Vyksta 2007–2013 m. programavimo laikotarpio baigiamasis etapas, todėl per dvylika mėnesių daugiau sumų tampa mokėtinomis.

Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Tai yra garantijos, kurių Komisija tam tikrais atvejais reikalauja iš kitų nei valstybės narės gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: nominalioji ir einamoji. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesni mokėjimai. 2014 m. gruodžio 31 d. gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 957 mln. EUR, o šių garantijų einamoji vertė – 605 mln. EUR (2013 m. atitinkamai 1  124 mln. EUR ir 887 mln. EUR).

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (BP 7) ir programą „Horizontas 2020“, faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF). DGF – tai savitarpio paramos priemonė, kuria padengiama rizika, kylanti dėl gavėjų nesumokamų sumų įgyvendinant netiesioginius BP 7 ir programos „Horizontas 2020“ veiksmus. Visi netiesioginių veiksmų, kuriems skiriama ES dotacija, dalyviai DGF kapitalui skiria 5 % viso įnašo.

2014 m. gruodžio 31 d. bendra DGF dengiama išankstinio finansavimo suma buvo 1,8 mlrd. EUR (2013 m. – 4,5 mlrd. EUR). Suma sumažėjo dėl to, kad 2014 m. buvo paskutiniai BP 7 projektų pasirašymo metai, o naujiems projektams buvo likę mažiau lėšų. ES (atstovaujama Komisijos) veikia kaip DGF dalyvių vykdomasis įgaliotinis, tačiau fondo savininkai yra dalyviai.

Metų pabaigoje visas DGF turtas buvo 1  640 mln. EUR (2013 m. – 1  658 mln. EUR). Be to, DGF turtas apima Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato valdomą finansinį turtą. DGF yra atskiras nuo ES subjektas, todėl į šias ES metines finansines ataskaitas neįtraukiamas.

2.5.2.   
  Kiti avansai valstybėms narėms

Kiti avansai valstybėms narėms

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms | | |
| Ilgalaikiai | 2  090 | 2  118 |
| Trumpalaikiai | 1  733 | 2  118 |
| Iš viso | 3  823 | 4  236 |
| Pagalbos schemos | | |
| Ilgalaikės | 288 | 1  135 |
| Trumpalaikės | 3  282 | 2  845 |
| Iš viso | 3  570 | 3  981 |
| Iš viso | 7  393 | 8  216 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms

Avansai valstybėms narėms, skirti pasidalijamojo valdymo principu valdomoms finansinėms priemonėms

Ilgalaikiai

2  090

2  118

Trumpalaikiai

1  733

2  118

Iš viso

3  823

3  823

4  236

4  236

Pagalbos schemos

Pagalbos schemos

Ilgalaikės

288

1  135

Trumpalaikės

3  282

2  845

Iš viso

3  570

3  570

3  981

3  981

Iš viso

Iš viso

7  393

7  393

8  216

8  216

Įgyvendinant 2007–2013 m. struktūrinių fondų ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai programas, iš ES biudžeto galima mokėti avansus valstybėms narėms, siekiant prisidėti prie finansinių priemonių (paskolų, kapitalo investicijų arba garantijų forma), kurias sukuria ir valdo valstybės narės (t. y. pasidalijamojo valdymo principas). Iki metų pabaigos pagal šias priemones nepanaudotos lėšos tampa ES nuosavybe (kaip ir visų išankstinio finansavimo išmokų atveju), todėl jos ES balanse laikomos turtu. Tačiau pagrindiniais teisės aktais valstybės narės nėra įpareigotos Komisijai teikti periodinių šių avansu išmokėtų lėšų panaudojimo ataskaitų, o kai kuriais atvejais netgi jų nurodyti Komisijai teikiamose išlaidų suvestinėse. Į šias finansines ataskaitas valstybių narių teiktina informacija apie 2014 m. pabaigoje likusias nepanaudotas sumas neįtraukta, nes dar nebuvo gauta. Todėl remiantis iš valstybių narių gauta informacija apie 2013 m. gruodžio 31 d. likusias nepanaudotas sumas ir 2014 m. atliktas išmokas, metų pabaigoje apskaičiuojama šio turto vertė. Be to, šis įvertis dabar grindžiamas šių priemonių įgyvendinimo laikotarpio pratęsimu nuo 2015 m. gruodžio 31 d. iki 2017 m. kovo 31 d. Metų pabaigoje likusi šių priemonių neapmokėta suma yra apskaičiuojama, laikantis prielaidos, kad visos lėšos bus tolygiai panaudotos per visą likusį veiklos laikotarpį. Baigiantis šiam laikotarpiui Komisija išnagrinės faktinį lėšų naudojimą ir į ataskaitas įtrauks nepanaudotas sumas.

Visas šioms priemonėms skirtas įnašas, kurio valstybės narės prašė Komisijos, buvo 10  904 mln. EUR, iš kurių metų pabaigoje 1  088 mln. EUR liko neišmokėta. 2014 m. nebuvo išmokėta jokių su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu susijusių lėšų.

Panašiai valstybių narių įvairioms pagalbos schemoms (valstybės pagalbos, EŽŪGF rinkos priemonių) sumokėti avansai, kurie nebuvo panaudoti iki metų pabaigos, į Komisijos balansą įtraukiami kaip turtas. Komisija apskaičiavo šių avansų vertę, remdamasi valstybių narių pateikta informacija; gautos sumos yra įtrauktos į toliau nurodomas Pagalbos schemų pakategores.

2.6.   IŠ PREKYBOS GAUTINOS SUMOS IR NEPREKYBINĖS SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

IŠ PREKYBOS GAUTINOS SUMOS IR NEPREKYBINĖS SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikės | | | |
| Neprekybinės susigrąžintinos sumos | 2.6.1. | 1  158 | 478 |
| Iš prekybos operacijų gautinos sumos | 2.6.2. | 40 | 20 |
| Iš viso | | 1  198 | 498 |
| Trumpalaikės | | | |
| Neprekybinės susigrąžintinos sumos | 2.6.1. | 13  828 | 12  478 |
| Iš prekybos operacijų gautinos sumos | 2.6.2. | 551 | 704 |
| Iš viso | | 14  380 | 13  182 |
| Iš viso | | 15  578 | 13  680 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikės

Ilgalaikės

Neprekybinės susigrąžintinos sumos

2.6.1.

2.6.1.

1  158

478

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

2.6.2.

2.6.2.

40

20

Iš viso

1  198

1  198

498

498

Trumpalaikės

Trumpalaikės

Neprekybinės susigrąžintinos sumos

2.6.1.

2.6.1.

13  828

12  478

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

2.6.2.

2.6.2.

551

704

Iš viso

14  380

14  380

13  182

13  182

Iš viso

Iš viso

15  578

15  578

13  680

13  680

2.6.1.   
  Neprekybinės susigrąžintinos sumos

Neprekybinės susigrąžintinos sumos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikės | | | |
| Valstybės narės | 2.6.1.1. | 305 | 478 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 2.6.1.3. | 853 | — |
| Iš viso | | 1  158 | 478 |
| Trumpalaikės | | | |
| Valstybės narės | 2.6.1.1. | 10  679 | 5  574 |
| Baudos | 2.6.1.2. | 2  270 | 4  071 |
| Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 2.6.1.3. | 832 | 2  741 |
| Kitos susigrąžintinos sumos | | 48 | 92 |
| Iš viso | | 13  828 | 12  478 |
| Iš viso | | 14  987 | 12  957 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikės

Ilgalaikės

Valstybės narės

2.6.1.1.

2.6.1.1.

305

478

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

2.6.1.3.

2.6.1.3.

853

—

Iš viso

1  158

1  158

478

478

Trumpalaikės

Trumpalaikės

Valstybės narės

2.6.1.1.

2.6.1.1.

10  679

5  574

Baudos

2.6.1.2.

2.6.1.2.

2  270

4  071

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

2.6.1.3.

2.6.1.3.

832

2  741

Kitos susigrąžintinos sumos

48

92

Iš viso

13  828

13  828

12  478

12  478

Iš viso

Iš viso

14  987

14  987

12  957

12  957

2.6.1.1.   Iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

Iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Nustatytos A sąskaitoje | 2  789 | 47 |
| Nustatytos atskirojoje sąskaitoje | 1  617 | 1  228 |
| Gautini nuosavi ištekliai | 5  413 | 3  054 |
| Vertės sumažėjimas | (1  144) | (743) |
| Kita | 12 | 6 |
| Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos | 8  686 | 3  592 |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) | 2  250 | 2  294 |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) | 52 | 82 |
| Laikinoji kaimo plėtros priemonė (LKPP) | 27 | 45 |
| Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros paramos valstybėse kandidatėse programa (SAPARD) | 166 | 155 |
| Vertės sumažėjimas | (840) | (819) |
| EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos | 1  655 | 1  757 |
| Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos | 437 | 542 |
| Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM | 44 | 68 |
| Kitos iš valstybių narių susigrąžintinos sumos | 161 | 94 |
| Iš viso | 10  984 | 6  053 |
| Ilgalaikės | 305 | 478 |
| Trumpalaikės | 10  679 | 5  574 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Nustatytos A sąskaitoje

2  789

47

Nustatytos atskirojoje sąskaitoje

1  617

1  228

Gautini nuosavi ištekliai

5  413

3  054

Vertės sumažėjimas

(1  144)

(743)

Kita

12

6

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

8  686

8  686

3  592

3  592

Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF)

2  250

2  294

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP)

52

82

Laikinoji kaimo plėtros priemonė (LKPP)

27

45

Specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros paramos valstybėse kandidatėse programa (SAPARD)

166

155

Vertės sumažėjimas

(840)

(819)

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

1  655

1  655

1  757

1  757

Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos

Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos

437

437

542

542

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM

44

44

68

68

Kitos iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

Kitos iš valstybių narių susigrąžintinos sumos

161

161

94

94

Iš viso

Iš viso

10  984

10  984

6  053

6  053

Ilgalaikės

305

478

Trumpalaikės

10  679

5  574

Iš valstybių narių gautinos ilgalaikės sumos, įgyvendintinos metinėmis įmokomis ir (arba) atidėjiniais, yra susijusios su neįvykdytais Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) atitikties patvirtinimo sprendimais.

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

Nuosavų išteklių susigrąžintinos sumos

Smarkų A finansinėje ataskaitoje nurodytų susigrąžintinų sumų padidėjimą lėmė lapkričio ir gruodžio mėn. gauta 2  756 mln. EUR muitų ir cukraus mokesčių suma, pripažinta ankstesnių metų sukauptomis pajamomis.

Gautinų nuosavų išteklių suma susijusi su 2014 m. gruodžio 17 d. priimtais Taisomaisiais biudžetais Nr. 2–7/2014. Pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (OL L 130, 2000 5 31, p. 1) 10 straipsnį įrašai, atitinkantys nuosavų išteklių įnašų koregavimą, įtraukti į 2015 m. vasario mėn. pirmosios darbo dienos apskaitą. Valstybių narių nacionaliniai PVM ir BNP pagrįsti įnašai į ES biudžetą yra kasmet koreguojami pirmą gruodžio mėnesio darbo dieną. Atliekant 2014 m. koregavimą buvo iš esmės nuo 2002 m. peržiūrėtos BNP. Taigi koregavimo sumos dydis buvo beprecedentis – visoms ES valstybėms narėms jis siekė 9,5 mlrd. EUR.

Reaguodama į šią išskirtinę padėtį, 2014 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą, kuriuo valstybėms narėms leista pagal griežtas sąlygas iki 2015 m. rugsėjo 1 d. atidėti mokėjimą nemokant palūkanų. Todėl 6 valstybės narės pasinaudojo galimybe sumokėti savo koregavimo sumą 2015 m. Atidėto mokėjimo suma yra 5,4 mlrd. EUR, kaip nurodyta pirmiau pateiktoje lentelėje.

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo susigrąžintinos sumos

Į šį punktą visų pirma įtrauktos sumos, kurias valstybės narės buvo skolingos gruodžio 31 d., kaip spalio 15 d. deklaravo ir patvirtino valstybės narės. Įvertinamos susigrąžintinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki gruodžio 31 d. Komisija taip pat apskaičiuoja nurašomas pagalbos gavėjų mokėtinas sumas, kurių grąžinimas neįtikimas. Tai, kad atliekamas toks koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas. Koreguojant atimama 20 % – tiek valstybėms narėms leidžiama išskaičiuoti administracinėms sąnaudoms padengti.

2.6.1.2.   Baudos

Baudos

Tai susigrąžintinos sumos, susijusios su Komisijos skirtomis 2  424 mln. EUR baudomis (2013 m. 4  310 mln. EUR), atėmus 155 mln. EUR nurašytą sumą (2013 m. 239 mln. EUR). Dėl metų pabaigoje nesumokėtų baudų buvo gauta iš viso 1  916 mln. EUR garantijų (2013 m. 3  244 mln. EUR). Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš šių gautinų sumų 183 mln. EUR buvo mokėtini po 2014 m. gruodžio 31 d.

Metų pabaigoje nesumokėtų baudų likutis sumažėjo, nes 4,1 mlrd. EUR vertės baudos 2014 m. tapo galutinėmis ir buvo pervestos į biudžetą.

2.6.1.3.   Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Nuosavų išteklių sukauptos pajamos | — | 2  424 |
| Sanglaudos fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai finansinės pataisos | 1  502 | 31 |
| Kitos sukauptos pajamos | 83 | 201 |
| Sukauptų pajamų vertės sumažėjimas | — | — |
| Su neprekybinėmis operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 101 | 85 |
| Iš viso | 1  686 | 2  741 |
| Ilgalaikės | 853 | — |
| Trumpalaikės | 832 | 2  741 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Nuosavų išteklių sukauptos pajamos

—

2  424

Sanglaudos fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai finansinės pataisos

1  502

31

Kitos sukauptos pajamos

83

201

Sukauptų pajamų vertės sumažėjimas

—

—

Su neprekybinėmis operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos

101

85

Iš viso

Iš viso

1  686

1  686

2  741

2  741

Ilgalaikės

853

—

Trumpalaikės

832

2  741

Reikėtų pažymėti, kad nuosavų išteklių sukauptos pajamos, kurias iš esmės sudaro lapkričio ir gruodžio mėn. muitai, dabar parodomos trumpalaikių susigrąžintinų sumų kategorijoje.

2.6.2.   
  Iš prekybos operacijų gautinos sumos

Iš prekybos operacijų gautinos sumos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikės | | |
| Kitos gautinos sumos | 40 | 20 |
| Iš viso | 40 | 20 |
| Trumpalaikės | | |
| Klientai | 211 | 381 |
| Iš klientų gautinų sumų vertės sumažėjimas | (103) | (100) |
| Su prekybos operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos | 219 | 352 |
| Kita | 224 | 71 |
| Iš viso | 551 | 704 |
| Iš viso | 591 | 724 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikės

Ilgalaikės

Kitos gautinos sumos

40

20

Iš viso

40

40

20

20

Trumpalaikės

Trumpalaikės

Klientai

211

381

Iš klientų gautinų sumų vertės sumažėjimas

(103)

(100)

Su prekybos operacijomis susijusios būsimųjų laikotarpių sąnaudos

219

352

Kita

224

71

Iš viso

551

551

704

704

Iš viso

Iš viso

591

591

724

724

2.7.   ATSARGOS

ATSARGOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Mokslinės medžiagos | 66 | 81 |
| Kita | 62 | 47 |
| Iš viso | 128 | 128 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Mokslinės medžiagos

66

81

Kita

62

47

Iš viso

Iš viso

128

128

128

128

2.8.   PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose | | 11  840 | 2  505 |
| Einamosios sąskaitos | | 303 | 168 |
| Avansinės sąskaitos | | 4 | 4 |
| Pervedimai (pinigai kelyje) | | — | (1) |
| Kiti terminuoti indėliai | | 28 | 29 |
| Biudžeto vykdymo banko sąskaitos ir kiti terminuoti indėliai | 2.8.1. | 12  174 | 2  705 |
| Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms | 2.8.2. | 1  275 | 1  406 |
| Su baudomis susiję pinigai | 2.8.3. | 2  738 | 4  165 |
| Su kitomis institucijomis, agentūromis ir įstaigomis susiję pinigai | | 1  358 | 1  234 |
| Iš viso | | 17  545 | 9  510 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose

11  840

2  505

Einamosios sąskaitos

303

168

Avansinės sąskaitos

4

4

Pervedimai (pinigai kelyje)

—

(1)

Kiti terminuoti indėliai

28

29

Biudžeto vykdymo banko sąskaitos ir kiti terminuoti indėliai

Biudžeto vykdymo banko sąskaitos ir kiti terminuoti indėliai

2.8.1.

2.8.1.

12  174

12  174

2  705

2  705

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

2.8.2.

2.8.2.

1  275

1  275

1  406

1  406

Su baudomis susiję pinigai

Su baudomis susiję pinigai

2.8.3.

2.8.3.

2  738

2  738

4  165

4  165

Su kitomis institucijomis, agentūromis ir įstaigomis susiję pinigai

Su kitomis institucijomis, agentūromis ir įstaigomis susiję pinigai

1  358

1  358

1  234

1  234

Iš viso

Iš viso

17  545

17  545

9  510

9  510

2.8.1.   
  Biudžeto vykdymo banko sąskaitos ir kiti terminuoti indėliai

Biudžeto vykdymo banko sąskaitos ir kiti terminuoti indėliai

Ši kategorija apima lėšas, kurias Komisija laiko savo sąskaitose kiekvienoje valstybėje narėje ir ELPA šalyje (ižde arba centriniame banke), komercinių bankų einamosiose ir avansinėse sąskaitose, taip pat pinigus smulkioms išlaidoms.

2014 m. pabaigoje susidariusį didelį likutį iš esmės lėmė su PVM ir BNP susiję nuosavų išteklių įnašai, valstybių narių sumokėti 2014 m. gruodžio mėn., bei taisomieji biudžetai, kuriais sumažinti valstybių narių įnašai, patvirtinti 2014 m. gruodžio mėn. ir valstybėms narėms grąžinti taisomuosiuose biudžetuose 2015 m. pradžioje.

2.8.2.   
  Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms

Parodytos šios kategorijos sumos yra pirmiausia susijusios su pinigų ekvivalentais, kuriuos Komisijos vardu valdo patikėtiniai ir kurie skirti konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms finansinių priemonių programoms įgyvendinti. Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms, gali būti naudojami tik įgyvendinant atitinkamą programą.

2.8.3.   
  Su baudomis susiję pinigai

Su baudomis susiję pinigai

Tai pinigų sumos, susijusios su Komisijos skirtomis baudomis, dėl kurių byla dar nėra baigta. Šios sumos laikomos specialiose indėlių sąskaitose, kurios nenaudojamos jokiai kitai veiklai. Jeigu kita šalis pateikė apeliacinį skundą arba nežinoma, ar ji pateiks apeliacinį skundą, ta suma nurodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas 5.2 pastaboje.

5.2

Šio likučio sumažėjimą lėmė tai, kad nuo 2010 m. visos laikinai surinktos baudos yra Komisijos valdomos specialiai sukurtame fonde (BUFI) ir investuojamos į finansines priemones, priskiriamas laikomų parduoti kategorijai (žr. 2.4.1 pastabą).

2.4.1

ĮSIPAREIGOJIMAI

ĮSIPAREIGOJIMAI

2.9.   PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

PENSIJOS IR KITOS IŠMOKOS DARBUOTOJAMS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Pensijos – darbuotojai | 2.9.1. | 50  897 | 40  933 |
| Pensijos – kiti | 2.9.2. | 1  322 | 1  016 |
| Bendroji sveikatos draudimo sistema | 2.9.3. | 6  396 | 4  869 |
| Iš viso | | 58  616 | 46  818 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Pensijos – darbuotojai

2.9.1.

2.9.1.

50  897

40  933

Pensijos – kiti

2.9.2.

2.9.2.

1  322

1  016

Bendroji sveikatos draudimo sistema

2.9.3.

2.9.3.

6  396

4  869

Iš viso

Iš viso

58  616

58  616

46  818

46  818

Labai didelis išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas paaiškinamas tuo, kad smarkiai sumažėjo taikoma diskonto norma ir todėl susidarė didelis aktuarinis metų nuostolis (grynasis nuostolis yra 9,2 mlrd. EUR).

Kaip parodyta toliau, dėl susijusių ekonominių sąlygų reali diskonto norma smarkiai sumažėjo (nuo 1,8 % iki 0,7 %). Įsipareigojimo didėjimą lėmė beveik vien šis pokytis, nes kitų kintamųjų veiksnių (kaip antai naujų darbuotojų, aptarnavimo išlaidų ir palūkanų išlaidų) pokyčiai atitiko praėjusių metų skaičius. Atsižvelgiant į taikomas tarptautines apskaitos taisykles ir dabartinę ekonominę padėtį, tokių aktuarinių svyravimų reikia tikėtis, o pasikeitus palūkanų normoms, reikėtų tikėtis atvirkštinio poveikio.

Be to, kadangi tai yra konkrečios dienos – 2014 m. gruodžio 31 d. – visų įsipareigojimų vertės aktuarinis vertinimas, grindžiamas įvairiomis tuo metu darytomis prielaidomis, šis nuostolis neatspindi faktinių ES biudžeto išlaidų. Taip pat šiuo vertinimu nedaromas poveikis iš ES biudžeto ateinančiais metais pensininkams išmokėtinoms sumoms, nes šie mokėjimai jau įvertinti 2014–2020 m. DFP ir bus atliekami pagal metinę biudžeto procedūrą.

2.9.1.   
  Pensijos – darbuotojai

Pensijos – darbuotojai

Laikantis Tarnybos nuostatų 83 straipsnio, pagal darbuotojų pensijų sistemą (EPPS – Europos pareigūnų pensijų sistema) numatytos išmokos įtraukiamos į ES biudžetą kaip sąnaudos. Sistema nėra finansuojama, tačiau valstybės narės bendrai užtikrina tokių išmokų mokėjimą pagal šioms išlaidoms finansuoti nustatytą skalę. Be to, pareigūnai, iš savo darbo užmokesčio mokėdami privalomą įmoką, padengia trečdalį ilgalaikio šios sistemos finansavimo sąnaudų.

Pensijų sistemos įsipareigojimai įvertinti remiantis darbuotojų ir į pensiją išėjusių darbuotojų skaičiumi 2014 m. gruodžio 31 d., taip pat tą dieną taikytomis Tarnybos nuostatų taisyklėmis. Šis vertinimas buvo atliktas taikant 25 TVSAS metodiką (taip pat 12 ES apskaitos taisyklę). Šiems įsipareigojimams apskaičiuoti taikomas prognozuojamo sąlyginio vieneto metodas. Pagrindinės vertinime taikytos darbuotojų pensijų įsipareigojimų aktuarinės prielaidos:

| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Nominali diskonto norma | 2,0 % | 3,7 % |
| Tikėtina infliacijos norma | 1,3 % | 1,9 % |
| Reali diskonto norma | 0,7 % | 1,8 % |
| Santuokos tikimybė: vyras/moteris | 81 %/49 % | 81 %/49 % |
| Bendras darbo užmokesčio didėjimas/pensijos perkainojimas | (0,2) % | (0,2) % |
| Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė (TVTGTL) | 2013 m. TVTGTL | 2013 m. TVTGTL |

2014 12 31

2013 12 31

Nominali diskonto norma

2,0 %

3,7 %

Tikėtina infliacijos norma

1,3 %

1,9 %

Reali diskonto norma

0,7 %

1,8 %

Santuokos tikimybė: vyras/moteris

81 %/49 %

81 %/49 %

Bendras darbo užmokesčio didėjimas/pensijos perkainojimas

(0,2) %

(0,2) %

Tarptautinė valstybės tarnautojų gyvenimo trukmės lentelė (TVTGTL)

2013 m. TVTGTL

2013 m. TVTGTL

2.9.2.   
  Pensijos – kiti

Pensijos – kiti

Prie šios kategorijos priskiriami pensijų įsipareigojimai esamiems ir buvusiems Komisijos, Teisingumo Teismo (ir Bendrojo Teismo) ir Audito Rūmų nariams, Tarybos generaliniams sekretoriams, ombudsmenams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnams ir Europos Sąjungos tarnautojų teismo nariams. Į šią išlaidų kategoriją taip pat įtraukti įsipareigojimai, susiję su tam tikrų Europos Parlamento narių pensijomis.

2.9.3.   
  Bendroji sveikatos draudimo sistema

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Be to, įvertinami numatomi ES įsipareigojimai, susiję su bendrąja sveikatos draudimo sistema, taikoma į pensiją išėjusiems darbuotojams. Atliekant skaičiavimą naudojama diskonto norma ir bendroji darbo užmokesčio augimo norma atitinka darbuotojų pensijų vertinimui naudotas normas, todėl įsipareigojimų pokyčius lėmė tos pačios priežastys kaip ir darbuotojų pensijų įsipareigojimų atveju.

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pensijos – darbuotojai | Pensijos – kiti | Bendroji sveikatos draudimo sistema |
| Bendrasis įsipareigojimas 2013 m. gruodžio 31 d. | 45  947 | 1  289 | 5  133 |
| Aptarnavimo/įprastos išlaidos | 2  153 | 62 | — |
| Palūkanų išlaidos | 1  683 | 44 | 49 |
| Išmokėtos išmokos | (1  368) | (47) | (68) |
| Aktuariniai nuostoliai (7) | 8  255 | 191 | 1  554 |
| Pokytis dėl naujų darbuotojų | 461 | 67 | — |
| Bendrasis įsipareigojimas 2014 m. gruodžio 31 d. | 57  131 | 1  606 | 6  668 |
| Pensijoms taikomi korekciniai koeficientai | 1  371 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pensijų apmokestinimo sumažinimas | (7  605) | (119) | nėra duomenų |
| Plano turtas | nėra duomenų | (165) | (272) |
| Grynasis įsipareigojimas 2014 m. gruodžio 31 d. | 50  897 | 1  322 | 6  396 |

(mln. EUR)

Pensijos – darbuotojai

Pensijos – kiti

Bendroji sveikatos draudimo sistema

Bendrasis įsipareigojimas 2013 m. gruodžio 31 d.

45  947

1  289

5  133

Aptarnavimo/įprastos išlaidos

2  153

62

—

Palūkanų išlaidos

1  683

44

49

Išmokėtos išmokos

(1  368)

(47)

(68)

Aktuariniai nuostoliai (7)

7

8  255

191

1  554

Pokytis dėl naujų darbuotojų

461

67

—

Bendrasis įsipareigojimas 2014 m. gruodžio 31 d.

Bendrasis įsipareigojimas 2014 m. gruodžio 31 d.

57  131

57  131

1  606

1  606

6  668

6  668

Pensijoms taikomi korekciniai koeficientai

1  371

nėra duomenų

nėra duomenų

Pensijų apmokestinimo sumažinimas

(7  605)

(119)

nėra duomenų

Plano turtas

nėra duomenų

(165)

(272)

Grynasis įsipareigojimas 2014 m. gruodžio 31 d.

Grynasis įsipareigojimas 2014 m. gruodžio 31 d.

50  897

50  897

1  322

1  322

6  396

6  396

5 metų pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų tendencijos

5 metų pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų tendencijos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2010 12 31 | 2011 12 31 | 2012 12 31 | 2013 12 31 | 2014 12 31 |
| Išmokų darbuotojams įsipareigojimai | 37  172 | 34  835 | 42  503 | 46  818 | 58  616 |

(mln. EUR)

2010 12 31

2011 12 31

2012 12 31

2013 12 31

2014 12 31

Išmokų darbuotojams įsipareigojimai

37  172

34  835

42  503

46  818

58  616

2.10.   ATIDĖJINIAI

ATIDĖJINIAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Suma 2013 m. gruodžio 31 d. | Papildomi atidėjiniai | Nepanaudotos panaikintos sumos | Panaudotos sumos | Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius | Įverčio pokytis | Suma 2014 m. gruodžio 31 d. |
| Teismo bylos | 487 | 567 | (97) | (229) | — | 0 | 728 |
| Branduolinės įrangos išmontavimas | 963 | — | — | (31) | — | 159 | 1  091 |
| Finansiniai | 282 | 117 | (0) | (76) | — | 9 | 332 |
| Baudos | — | 30 | — | — | — | — | 30 |
| Kita | 135 | 94 | (53) | (73) | — | (0) | 102 |
| Iš viso | 1  867 | 807 | (150) | (409) | — | 168 | 2  282 |
| Ilgalaikiai | 1  323 | 241 | (93) | (28) | (69) | 164 | 1  537 |
| Trumpalaikiai | 545 | 566 | (57) | (381) | 69 | 4 | 745 |

(mln. EUR)

Suma 2013 m. gruodžio 31 d.

Papildomi atidėjiniai

Nepanaudotos panaikintos sumos

Panaudotos sumos

Perkėlimas į trumpalaikius atidėjinius

Įverčio pokytis

Suma 2014 m. gruodžio 31 d.

Teismo bylos

487

567

(97)

(229)

—

0

728

Branduolinės įrangos išmontavimas

963

—

—

(31)

—

159

1  091

Finansiniai

282

117

(0)

(76)

—

9

332

Baudos

—

30

—

—

—

—

30

Kita

135

94

(53)

(73)

—

(0)

102

Iš viso

Iš viso

1  867

1  867

807

807

(150)

(150)

(409)

(409)

—

168

168

2  282

2  282

Ilgalaikiai

1  323

241

(93)

(28)

(69)

164

1  537

Trumpalaikiai

545

566

(57)

(381)

69

4

745

Teismo bylos

Teismo bylos

Tai yra su įvairiomis besitęsiančiomis teismo bylomis susijusių sumų, kurias numatoma išmokėti po metų pabaigos, įvertis. Labiausiai atidėjiniai padidėjo dėl pralaimėtų teisinių bylų, susijusių su ERPF. Šį smarkų padidėjimą tik iš dalies kompensavo nepanaudotos sumos, susijusios su tradicinių nuosavų išteklių bylos, susijusios su cukraus mokesčiais, išsprendimu (dar žr. 3.2 pastabą).

3.2

Branduolinės įrangos išmontavimas

Branduolinės įrangos išmontavimas

2012 m. nepriklausomų ekspertų konsorciumas atnaujino savo 2008 m. atliktą Jungtinio tyrimų centro (JRC) branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo programos išlaidų sąmatos tyrimą. Jų 989 mln. EUR (anksčiau – 1  222 mln. EUR) sąmatos pagrindu apskaičiuotas šis atidėjinys. 2014 m. šis atidėjinio pagrindas buvo darsyk patikslintas pagal 2014 m. atnaujintą JRC eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo strategiją. Taip buvo atsižvelgta į pastabas, pateiktas išorės ekspertams peržiūrėjus JRC eksploatavimo nutraukimo ir atliekų valdymo strategiją. Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, šis atidėjinys indeksuotas atsižvelgiant į infliaciją ir po to diskontuotas iki jo grynosios dabartinės vertės (naudojant nulinės atkarpos apsikeitimo sandorių eurais kreivę). 2014 m. gruodžio 31 d. visas atidėjinys buvo 1  091 mln. EUR, ši suma išskaidyta į sumas, kurias numatoma panaudoti 2015 m. (27 mln. EUR) ir vėliau (1  064 mln. EUR).

Atsižvelgiant į numatomą šios programos trukmę (apie 20 metų), reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dėl šios sąmatos kyla tam tikrų abejonių, o galutinė sąnaudų suma galėtų skirtis nuo šiuo metu nurodytų sumų.

Finansiniai atidėjiniai

Finansiniai atidėjiniai

Iš esmės tai atidėjiniai, atitinkantys apskaičiuotus nuostolius, kurie bus patirti dėl garantijų, išduotų pagal įvairias finansines priemones, pagal kurias Europos investicijų fondas (EIF) ir Europos investicijų bankas (EIB) yra įgalioti teikti garantijas savo vardu, bet Komisijos sąskaita ir rizika. Tačiau finansinė rizika, susijusi su panaudotomis ir nepanaudotomis garantijomis, ribojama. Ilgalaikiai finansiniai atidėjiniai diskontuojami iki jų grynosios dabartinės vertės (naudojant apsikeitimo sandorių eurais metinę normą).

2.11.   FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

FINANSINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai | | | |
| Pasiskolintos lėšos | 2.11.1. | 49  743 | 54  153 |
| Kiti finansiniai įsipareigojimai | 2.11.2. | 2  108 | 2  216 |
| Iš viso | | 51  851 | 56  369 |
| Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai | | | |
| Pasiskolintos lėšos | 2.11.1. | 8  727 | 3  065 |
| Kiti finansiniai įsipareigojimai | 2.11.2. | 101 | 99 |
| Iš viso | | 8  828 | 3  163 |
| Iš viso | | 60  680 | 59  533 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai

Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai

Pasiskolintos lėšos

2.11.1.

2.11.1.

49  743

54  153

Kiti finansiniai įsipareigojimai

2.11.2.

2.11.2.

2  108

2  216

Iš viso

51  851

51  851

56  369

56  369

Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai

Trumpalaikiai finansiniai įsipareigojimai

Pasiskolintos lėšos

2.11.1.

2.11.1.

8  727

3  065

Kiti finansiniai įsipareigojimai

2.11.2.

2.11.2.

101

99

Iš viso

8  828

8  828

3  163

3  163

Iš viso

Iš viso

60  680

60  680

59  533

59  533

2.11.1.   
  Pasiskolintos lėšos

Pasiskolintos lėšos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Pasiskolintos lėšos | 58  491 | 57  237 |
| Likviduotas Išorės veiksmų garantijų fondas (8) | (20) | (20) |
| Iš viso | 58  470 | 57  218 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Pasiskolintos lėšos

58  491

57  237

Likviduotas Išorės veiksmų garantijų fondas (8)

8

(20)

(20)

Iš viso

Iš viso

58  470

58  470

57  218

57  218

Pasiskolintos lėšos pagal finansines priemones

Pasiskolintos lėšos pagal finansines priemones

| (mln. EUR) |
| --- |
| | MFP | Euratomas | MBP | EFSM | Likviduojama EAPB | Iš viso |
| Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d. | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Naujos pasiskolintos lėšos | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Grąžintos sumos | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Valiutų keitimo kursų skirtumai | — | 1 | — | — | 14 | 15 |
| Balansinės vertės pokyčiai | 9 | — | (33) | 39 | (1) | 14 |
| Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 203 | 58  491 |
| Ilgalaikės | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 193 | 49  754 |
| Trumpalaikės | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(mln. EUR)

MFP

Euratomas

MBP

EFSM

Likviduojama EAPB

Iš viso

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Naujos pasiskolintos lėšos

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Grąžintos sumos

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Valiutų keitimo kursų skirtumai

—

1

—

—

14

15

Balansinės vertės pokyčiai

9

—

(33)

39

(1)

14

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

203

203

58  491

58  491

Ilgalaikės

1  762

299

5  700

41  800

193

49  754

Trumpalaikės

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Pasiskolintas lėšas taip pat sudaro pažymėjimais patvirtintos skolos, kurių vertė lygi 58  261 mln. EUR (2013 m. – 56  981 mln. EUR). Balansinės vertės pokyčiai atitinka sukauptų palūkanų pokyčius.

Trumpalaikių ir ilgalaikių pasiskolintų lėšų (pvz., MFP, Euratomo, MBP ir EFSM) pateikimas Komisijos balanse yra patikslintas, ėmus atsižvelgti ne vien į galutinį paskolos grąžinimo terminą, o ir į metų pabaigoje mokėtinas paskolos įmokas.

Faktinės pasiskolintoms lėšoms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

Faktinės pasiskolintoms lėšoms taikomos palūkanų normos (pateikiamos kaip palūkanų normų intervalas)

| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| --- | --- | --- |
| Makrofinansinė pagalba (MFP) | 0,181—4,54 % | 0,27—4,54 % |
| Euratomas | 0,138—5,6775 % | 0,291—5,6775 % |
| Mokėjimų balanso priemonė (MBP) | 2,375—3,625 % | 2,375—3,625 % |
| Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM) | 1,875—3,750 % | 2,375- 3,750 % |
| Likviduojama EAPB | 6,92—9,78 % | 6,92—9,78 % |

2014 12 31

2013 12 31

Makrofinansinė pagalba (MFP)

0,181—4,54 %

0,27—4,54 %

Euratomas

0,138—5,6775 %

0,291—5,6775 %

Mokėjimų balanso priemonė (MBP)

2,375—3,625 %

2,375—3,625 %

Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFSM)

1,875—3,750 %

2,375- 3,750 %

Likviduojama EAPB

6,92—9,78 %

6,92—9,78 %

2.11.2.   
  Kiti finansiniai įsipareigojimai

Kiti finansiniai įsipareigojimai

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Ilgalaikiai | | |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 1  674 | 1  756 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 371 | 369 |
| Kita | 63 | 91 |
| Iš viso | 2  108 | 2  216 |
| Trumpalaikiai | | |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 81 | 82 |
| Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis | 20 | 17 |
| Iš viso | 101 | 99 |
| Iš viso | 2  209 | 2  315 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Ilgalaikiai

Ilgalaikiai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

1  674

1  756

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

371

369

Kita

63

91

Iš viso

2  108

2  108

2  216

2  216

Trumpalaikiai

Trumpalaikiai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

81

82

Pastatai, už kuriuos apmokėta dalimis

20

17

Iš viso

101

101

99

99

Iš viso

Iš viso

2  209

2  209

2  315

2  315

Finansinės nuomos įsipareigojimai

Finansinės nuomos įsipareigojimai

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Būsimos mokėtinos sumos |
| < 1 metai | 1–5 m. | > 5 metai | Iš viso įsipareigojimų |
| Žemė ir pastatai | 75 | 358 | 1  309 | 1  742 |
| Kitas materialusis turtas | 6 | 8 | — | 14 |
| Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Palūkanos | 70 | 272 | 392 | 734 |
| Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2014 m. gruodžio 31 d. | 151 | 638 | 1  700 | 2  489 |
| Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2013 m. gruodžio 31 d. | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 |

(mln. EUR)

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 m.

> 5 metai

Iš viso įsipareigojimų

Žemė ir pastatai

75

358

1  309

1  742

Kitas materialusis turtas

6

8

—

14

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

81

81

366

366

1  309

1  309

1  755

1  755

Palūkanos

70

272

392

734

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2014 m. gruodžio 31 d.

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2014 m. gruodžio 31 d.

151

151

638

638

1  700

1  700

2  489

2  489

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2013 m. gruodžio 31 d.

Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2013 m. gruodžio 31 d.

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

2.12.   MOKĖTINOS SUMOS

MOKĖTINOS SUMOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Bendra suma | Koregavimo sumos (9) | Grynoji suma |
| 2014 m. | | | |
| Prašymai kompensuoti sąnaudas ir sąskaitos faktūros, kurias pateikė | | | |
| valstybės narės: | | | |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės | 318 | (23) | 295 |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | 19  928 | (2  306) | 17  622 |
| Europos socialinis fondas | 5  893 | (272) | 5  621 |
| Kita | 751 | (93) | 658 |
| Privatieji ir viešieji subjektai | 1  718 | (106) | 1  612 |
| Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų | 28  608 | (2  800) | 25  808 |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | 11  066 | nėra duomenų | 11  066 |
| Įvairios mokėtinos sumos | 156 | nėra duomenų | 156 |
| Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos | 5  945 | nėra duomenų | 5  945 |
| Kita | 204 | nėra duomenų | 204 |
| Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. | 45  980 | (2  800) | 43  180 |
| 2013 m. | | | |
| Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų | 27  257 | (2  918) | 24  339 |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | 11  252 | nėra duomenų | 11  252 |
| Įvairios mokėtinos sumos | 147 | nėra duomenų | 147 |
| Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos | 244 | nėra duomenų | 244 |
| Kita | 231 | nėra duomenų | 231 |
| Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d. | 39  131 | (2  918) | 36  213 |

(mln. EUR)

Bendra suma

Koregavimo sumos (9)

9

Grynoji suma

2014 m.

2014 m.

Prašymai kompensuoti sąnaudas ir sąskaitos faktūros, kurias pateikė

valstybės narės:

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

318

(23)

295

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

19  928

(2  306)

17  622

Europos socialinis fondas

5  893

(272)

5  621

Kita

751

(93)

658

Privatieji ir viešieji subjektai

1  718

(106)

1  612

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų

28  608

28  608

(2  800)

(2  800)

25  808

25  808

Europos žemės ūkio garantijų fondas

11  066

nėra duomenų

11  066

Įvairios mokėtinos sumos

156

nėra duomenų

156

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos

5  945

nėra duomenų

5  945

Kita

204

nėra duomenų

204

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

45  980

45  980

(2  800)

(2  800)

43  180

43  180

2013 m.

2013 m.

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų

Iš viso gautų prašymų kompensuoti išlaidas ir sąskaitų faktūrų

27  257

27  257

(2  918)

(2  918)

24  339

24  339

Europos žemės ūkio garantijų fondas

11  252

nėra duomenų

11  252

Įvairios mokėtinos sumos

147

nėra duomenų

147

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos

244

nėra duomenų

244

Kita

231

nėra duomenų

231

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

39  131

39  131

(2  918)

(2  918)

36  213

36  213

Į mokėtinas sumas visų pirma įtrauktos Komisijos gautos išlaidų ataskaitos, susijusios su dotacijų veikla. Jos įrašomos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Jei dotacijos gavėja yra valstybė narė, dotacijos taip ir klasifikuojamos. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms faktūroms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus kompensuoti sąnaudas atsižvelgta per ataskaitinių laikotarpių atskyrimo procedūrą metų pabaigoje. Padarius šiuos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo įrašus, apskaičiuotos reikalavimus atitinkančios sumos buvo įrašytos kaip išlaidos, o likusi dalis pateikiama kaip „Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto išmokėtinos sumos“ (žr. toliau).

Iš nuosavų išteklių mokėtinos sumos – tai valstybių narių įnašas į ES biudžetą, kuris apmokamas metų pabaigoje priėmus paskutinį 2014 m. taisomąjį biudžetą (5,9 mlrd. EUR). Palyginti su praėjusiais metais, suma smarkiai išaugo dėl metų pabaigoje atliktos BNP peržiūros (dar žr. 2.6.1.1 pastabą).

2.6.1.1

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos

Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos

Mokėtinos sumos sumažintos gautuose, bet dar nepatikrintuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos sumos dalimi, kuri įvertinta kaip neatitinkanti reikalavimų. Didžiausios sumos susijusios su už struktūrinius veiksmus atsakingais generaliniais direktoratais. Mokėtinos sumos taip pat sumažintos dėl kitų avansų valstybėms narėms (žr. 2.5.2 pastabą) gautuose prašymuose kompensuoti išlaidas nurodytos, bet dar iki metų pabaigos neišmokėtos sumos dalimi (2,0 mlrd. EUR).

2.5.2

Išankstinio finansavimo paraiškos

Išankstinio finansavimo paraiškos

Be jau minėtų sumų, gauta, bet iki metų pabaigos neapmokėta 1,3 mlrd. EUR vertės išankstinio finansavimo prašymų. Laikantis ES apskaitos taisyklių, šios sumos nėra apskaitomos kaip mokėtinos sumos.

2.13.   SUKAUPTOS SĄNAUDOS IR BŪSIMŲJŲ LAIKOTARPIŲ PAJAMOS

SUKAUPTOS SĄNAUDOS IR BŪSIMŲJŲ LAIKOTARPIŲ PAJAMOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Sukauptos sąnaudos | 55  798 | 56  085 |
| Būsimųjų laikotarpių pajamos | 56 | 62 |
| Kita | 118 | 134 |
| Iš viso | 55  973 | 56  282 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Sukauptos sąnaudos

55  798

56  085

Būsimųjų laikotarpių pajamos

56

62

Kita

118

134

Iš viso

Iš viso

55  973

55  973

56  282

56  282

Sukauptos sąnaudos išskaidomos taip:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | 33  667 | 33  491 |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės | 13  414 | 12  458 |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | 3  157 | 4  371 |
| Europos socialinis fondas | 976 | 1  109 |
| Kita | 4  584 | 4  656 |
| Iš viso | 55  798 | 56  085 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Europos žemės ūkio garantijų fondas

33  667

33  491

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

13  414

12  458

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

3  157

4  371

Europos socialinis fondas

976

1  109

Kita

4  584

4  656

Iš viso

Iš viso

55  798

55  798

56  085

56  085

GRYNASIS TURTAS

GRYNASIS TURTAS

2.14.   REZERVAI

REZERVAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Tikrosios vertės rezervas | 2.14.1. | 238 | 99 |
| Garantijų fondo rezervas | 2.14.2. | 2  372 | 2  125 |
| Kiti rezervai | 2.14.3. | 1  825 | 1  849 |
| Iš viso | | 4  435 | 4  073 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Tikrosios vertės rezervas

2.14.1.

2.14.1.

238

99

Garantijų fondo rezervas

2.14.2.

2.14.2.

2  372

2  125

Kiti rezervai

2.14.3.

2.14.3.

1  825

1  849

Iš viso

Iš viso

4  435

4  435

4  073

4  073

2.14.1.   
  Tikrosios vertės rezervas

Tikrosios vertės rezervas

Remiantis ES apskaitos taisyklėmis, parduoti laikomo finansinio turto koregavimas, kad atitiktų tikrąją vertę, įtraukiamas į tikrosios vertės rezervą.

Tikrosios vertės rezervo pokyčiai, susiję su parduoti laikomu finansiniu turtu, per laikotarpį:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Įtraukta į tikrosios vertės rezervą | 135 | (25) |
| Įtraukta į finansinės veiklos ataskaitą | (10) | (25) |
| Iš viso | 125 | (50) |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Įtraukta į tikrosios vertės rezervą

135

(25)

Įtraukta į finansinės veiklos ataskaitą

(10)

(25)

Iš viso

Iš viso

125

125

(50)

(50)

Be to, 15 mln. EUR suma iš bendro tikrosios vertės rezervo pokyčio yra susijusi su apskaitytomis pagal nuosavybės metodą investicijomis.

2.14.2.   
  Garantijų fondo rezervas

Garantijų fondo rezervas

Šis rezervas atitinka fondo garantijomis užtikrintų dar nesumokėtų sumų tikslinę 9 % sumą, kurią privaloma laikyti kaip turtą.

2.14.3.   
  Kiti rezervai

Kiti rezervai

Suma visų pirma susijusi su likviduojamos EAPB Anglių ir plieno mokslinių tyrimų fondo turto rezervu (1  532 mln. EUR), sudarytu dėl EAPB veiklos nutraukimo.

2.15.   IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

IŠ VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIKALAUTINOS SUMOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| 2013 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos | 49  925 |
| 2013 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms | 1  005 |
| Garantijų fondo rezervo pokytis | 247 |
| Kiti rezervo pokyčiai | (15) |
| Ekonominis metų rezultatas | 11  280 |
| Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinų sumų | 62  441 |

(mln. EUR)

2013 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinos sumos

49  925

2013 m. biudžeto pertekliaus grąžinimas valstybėms narėms

1  005

Garantijų fondo rezervo pokytis

247

Kiti rezervo pokyčiai

(15)

Ekonominis metų rezultatas

11  280

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinų sumų

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. iš valstybių narių pareikalautinų sumų

62  441

62  441

Ši suma apima iki gruodžio 31 d. ES patirtų išlaidų dalį, kuri turi būti finansuojama iš būsimų biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles daug išlaidų yra pripažįstamos N metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos N+1 metais (arba vėliau) ir todėl yra dengiamos iš N+1 (arba vėlesnių) metų biudžeto. Dėl šių įsipareigojimų įtraukimo į ataskaitas ir dėl to, kad atitinkamos sumos finansuojamos iš būsimų biudžetų, įsipareigojimai metų pabaigoje gerokai viršija turtą. Didžiausios sumos, į kurias reikėtų atkreipti dėmesį, yra susijusios su Europos žemės ūkio garantijų fondo veikla. Iš tikrųjų didžiąją dalį pareikalautinų sumų valstybės narės į kitų metų biudžetą moka per trumpesnį nei 12 mėn. laikotarpį pasibaigus atitinkamiems finansiniams metams.

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad pirmiau nurodyti duomenys neturi jokio poveikio biudžeto vykdymo rezultatui – biudžeto įplaukos visada turi atitikti biudžeto išlaidas arba jas viršyti, o bet koks įplaukų perteklius grąžinamas valstybėms narėms.

3.   PELNO IR NUOSTOLIO ATASKAITOS PASTABOS

ĮPLAUKOS

ĮPLAUKOS

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

3.1.   BNP IŠTEKLIAI

BNP IŠTEKLIAI

Įplaukos iš nuosavų išteklių yra pagrindinis ES veiklos įplaukų šaltinis. Iš trijų nuosavų išteklių kategorijų (tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM pagrįsti nuosavi ištekliai ir BNP pagrįsti nuosavi ištekliai) 1 04  688 mln. EUR vertės (1 10  194 mln. EUR 2013 m.) BNP pagrįsti nuosavi ištekliai yra patys svarbiausi.

3.2.   TRADICINIAI NUOSAVI IŠTEKLIAI

TRADICINIAI NUOSAVI IŠTEKLIAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Muitai | 17  204 | 15  268 |
| Cukraus mokesčiai | (67) | 199 |
| Iš viso | 17  137 | 15  467 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Muitai

17  204

15  268

Cukraus mokesčiai

(67)

199

Iš viso

Iš viso

17  137

17  137

15  467

15  467

Tradicinius nuosavus išteklius sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Valstybės narės pasilieka 20 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateiktos sumos yra nurodytos po šio atskaitymo.

Taip pat reiktų pažymėti, kad po Teismo sprendimo dėl Cukraus mokesčių reglamento, kurį užginčijo kai kurios įmonės ir valstybės narės, 200 mln. EUR suma buvo grąžinta susijusioms šalims 2014 m. Taigi susijęs atidėjinys, iš pradžių įtrauktas į 2012 m., buvo panaudotas 2014 m.

3.3.   PVM IŠTEKLIAI

PVM IŠTEKLIAI

Remiantis Tarybos sprendimu Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, PVM įnašai yra apskaičiuojami kiekvienos valstybės narės suderintai PVM bazei taikant vienodą 0,30 % tarifą. Kartu šiuo sprendimu numatytas mažesnis pareikalavimo tarifas Austrijai (0,225 %), Vokietijai (0,15 %), Nyderlandams ir Švedijai (0,10 %). Tačiau šią išimtį leista taikyti tik 2007–2013 m. laikotarpiu. Taigi 2014 m. vienodas 0,30 % tarifas vėl imtas taikyti visoms valstybėms narėms ir bus taikomas tol, kol įsigalios naujas sprendimas dėl nuosavų išteklių. Todėl nuo 14  019 mln. EUR 2013 m. iki 17  462 mln. EUR 2014 m. išaugo PVM įplaukos.

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ: PERVEDIMAI

ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ: PERVEDIMAI

3.4.   BAUDOS

BAUDOS

Šios įplaukos (2  297 mln. EUR) yra susijusios su Komisijos skirtomis baudomis už taisyklių pažeidimą, dažniausiai susijusį su konkurencija. Gautinos sumos ir susijusios įplaukos yra pripažįstamos, kai Komisija priima sprendimą dėl baudos skyrimo ir apie tokį sprendimą oficialiai praneša adresatui.

Pagrindinė 2014 m. suma yra susijusi su automobilių guolių rinka. Komisija už kartelio sudarymą automobilių ir sunkvežimių guolių gamintojams skyrė baudas, kurių bendra suma – 953 mln. EUR.

3.5.   SUSIGRĄŽINTOS IŠLAIDOS

SUSIGRĄŽINTOS IŠLAIDOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | | 2014 m. | 2013 m. |
| Pasidalijamasis valdymas | | 3  328 | 1  628 |
| Tiesioginis valdymas | | 45 | 69 |
| Netiesioginis valdymas | | 45 | 6 |
| Decentralizuotas valdymas | | — | 41 |
| Valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis | | — | 33 |
| Iš viso | | 3  418 | 1  777 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Pasidalijamasis valdymas

3  328

1  628

Tiesioginis valdymas

45

69

Netiesioginis valdymas

45

6

Decentralizuotas valdymas

—

41

Valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis

—

33

Iš viso

Iš viso

3  418

3  418

1  777

1  777

Prie šios kategorijos daugiausia priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė Komisija ir pagal kuriuos Komisijos apskaitos sistemoje registruojama išskaita (t. y. atskaitoma) iš paskesnių mokėjimų, siekiant susigrąžinti anksčiau iš bendrojo biudžeto išmokėtas sumas. Šios operacijos grindžiamos patikrinimais, auditais ir tinkamumo finansuoti analize. Į šią sumą įtraukiami ir valstybių narių EŽŪGF paramos gavėjams pateikti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, taip pat sukauptų pajamų sąmatų įverčiai nuo praėjusių metų pabaigos iki šių metų.

Reikėtų pažymėti, kad šie skaičiai atspindi tik ES taisomosios veiklos poveikį apskaitai, kuri grindžiama galiojančiomis ES apskaitos taisyklėmis. Dėl šios priežasties šie skaičiai negali parodyti ir neparodo viso taikytų ES biudžeto apsaugos priemonių masto, visų pirma sanglaudos politikos srityje, kurioje veikia specialūs mechanizmai, užtikrinantys finansuoti netinkamų išlaidų finansinių klaidų ištaisymą, dėl kurio daugeliu atvejų vykdomieji raštai sumoms išieškoti nepateikiami. Be to, remiantis ES apskaitos taisyklėmis, išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas taip pat neparodytas kaip įplaukos. Daugiau informacijos apie finansines pataisas ir išlaidų susigrąžinimą pateikta 6 pastaboje.

6

Pasidalinamojo valdymo principu valdomos lėšos sudaro didžiąją dalį visos sumos:

Žemės ūkis: EŽŪGF ir kaimo plėtra

Žemės ūkis: EŽŪGF ir kaimo plėtra

Su EŽŪGF ir EŽŪFKP susijusios sumos, priskiriamos prie šios kategorijos ir apskaitomos kaip metų įplaukos, yra tų metų finansinės pataisos ir susigrąžintinos sumos, kurias deklaravo ir per metus susigrąžino valstybės narės, taip pat valstybių narių deklaruotų dėl sukčiavimo ir pažeidimų atvejų metų pabaigoje susigrąžintinų sumų grynasis padidėjimas.

Sanglaudos politika

Sanglaudos politika

Pagrindinės su sanglaudos politika susijusios sumos apima Komisijos išduotus vykdomuosius raštus siekiant išieškoti ankstesniais metais neteisingai patirtas išlaidas, finansinių pataisų, atliktų atsiimant sumas per metus, sumas ir atskaitymus nuo išlaidų, atėmus sukauptų pajamų sumažėjimą metų pabaigoje.

Kiti su sanglaudos politika susiję vykdomieji raštai sumoms išieškoti yra pateikti išankstiniam finansavimui susigrąžinti; žr. 6.4 pastabą. Šios sumos neparodytos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją.

6.4

Palyginti su praėjusiais metais, dėl gerokai pažengusio 2000–2006 m. sanglaudos programavimo laikotarpio užbaigimo ir susijusio išlaidų atsiėmimo, taip pat dėl Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato 2014 m. taikytų didelio masto pataisų susigrąžintos išlaidos išaugo beveik dvigubai.

3.6.   KITOS ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

KITOS ĮPLAUKOS IŠ NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Turto perdavimas | 1  448 | — |
| Biudžeto koregavimas | 794 | 1  187 |
| Darbuotojų mokesčiai ir įmokos | 1  276 | 1  137 |
| Trečiųjų šalių įnašai | 336 | 373 |
| Žemės ūkio mokesčiai | 409 | 48 |
| Atidėjinių koregavimas | 369 | 208 |
| Kita | 990 | 1  091 |
| Iš viso | 5  623 | 4  045 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Turto perdavimas

1  448

—

Biudžeto koregavimas

794

1  187

Darbuotojų mokesčiai ir įmokos

1  276

1  137

Trečiųjų šalių įnašai

336

373

Žemės ūkio mokesčiai

409

48

Atidėjinių koregavimas

369

208

Kita

990

1  091

Iš viso

Iš viso

5  623

5  623

4  045

4  045

Įplaukos iš turto perdavimo yra susijusios su programos „Copernicus“ (anksčiau vadintos GMES) palydovų perdavimu iš Europos kosmoso agentūros (EKA) Komisijai (žr. 2.2 pastabą). Šis perdavimas pagal ES apskaitos taisykles nėra prekybos operacija ir vyks būsimais likusių šiuo metu statomų „Copernicus“ palydovų veiklos laikotarpiais.

2.2

Biudžeto koregavimai apima 2013 m. biudžeto perteklių (1  005 mln. EUR), kuris valstybėms narėms grąžinamas netiesiogiai, atskaitant nuosavų išteklių sumas, kurias jos turi pervesti ES kitais metais, – taigi tai yra 2014 m. įplaukos.

Įplaukos iš darbuotojų mokesčių ir įmokų daugiausia susidaro atlikus atskaitymus iš darbuotojų darbo užmokesčių ir yra skirstomos į dvi esmines sumas – darbuotojų pensijų įmokas ir pajamų mokesčius.

Trečiųjų šalių įnašai – tai ELPA šalių ir narystės siekiančių šalių įnašai.

Žemės ūkio mokesčiai yra susiję su pieno mokesčiais, kurie yra rinkos valdymo priemonė, skirta bausti pieno gamintojams, kurie viršija savo referencinius kiekius. Kadangi jie nesusieti su ankstesnėmis Komisijos išmokomis, jie iš esmės laikomi specialios paskirties įplaukomis. Šiais metais pieno mokesčiai labiausiai išaugo dėl aštuonių valstybių narių, viršijusių joms nustatytas 2013–2014 m. pateikto pieno kvotas ir todėl turėjusių mokėti baudas (vadinamąjį papildomą mokestį). Pieno kvotų sistema panaikinta 2015 m. balandžio 1 d.

ĮPLAUKOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

ĮPLAUKOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

3.7.   FINANSINĖS PAJAMOS

FINANSINĖS PAJAMOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Pajamos iš palūkanų, gautos iš: | | |
| išankstinio finansavimo | 16 | 29 |
| pavėluotų mokėjimų | 387 | 88 |
| parduoti laikomo finansinio turto | 65 | 71 |
| paskolų | 1  722 | 1  712 |
| pinigų ir pinigų ekvivalentų | 10 | 21 |
| nuvertėjusio finansinio turto | 0 | — |
| kita | 1 | 1 |
| Palūkanų pajamos | 2  202 | 1  922 |
| Dividendų pajamos | 6 | 6 |
| Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo | 30 | 24 |
| Kitos finansinės pajamos | 61 | 40 |
| Iš viso | 2  298 | 1  991 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Pajamos iš palūkanų, gautos iš:

išankstinio finansavimo

16

29

pavėluotų mokėjimų

387

88

parduoti laikomo finansinio turto

65

71

paskolų

1  722

1  712

pinigų ir pinigų ekvivalentų

10

21

nuvertėjusio finansinio turto

0

—

kita

1

1

Palūkanų pajamos

Palūkanų pajamos

2  202

2  202

1  922

1  922

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos

6

6

6

6

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

Realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo

30

30

24

24

Kitos finansinės pajamos

Kitos finansinės pajamos

61

61

40

40

Iš viso

Iš viso

2  298

2  298

1  991

1  991

Pajamos iš paskoloms taikytų palūkanų yra iš esmės susijusios su paskolomis, teiktomis iš skolintų lėšų (žr. 2.4.2 pastabą).

2.4.2

Finansinio turto grynasis pelnas arba nuostoliai

Finansinio turto grynasis pelnas arba nuostoliai

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Parduoti laikomo finansinio turto grynasis pelnas (nuostoliai) | 13 | 24 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Parduoti laikomo finansinio turto grynasis pelnas (nuostoliai)

13

24

3.8.   KITOS ĮPLAUKOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

KITOS ĮPLAUKOS IŠ PREKYBOS OPERACIJŲ

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos | 16 | 38 |
| Užsienio valiutos keitimo pelnas | 478 | 336 |
| Kita | 571 | 1  070 |
| Iš viso | 1  066 | 1  443 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios įplaukos

16

38

Užsienio valiutos keitimo pelnas

478

336

Kita

571

1  070

Iš viso

Iš viso

1  066

1  066

1  443

1  443

Kitos įplaukos iš prekybos operacijų visų pirma yra įplaukos iš valdymo mokesčių ir su anksčiau nuvertėjusiomis gautinomis sumomis susijusios įplaukos.

IŠLAIDOS

IŠLAIDOS

PERVEDAMOSIOS IŠMOKOS IR SUBSIDIJOS PAGAL VALDYMO BŪDĄ

PERVEDAMOSIOS IŠMOKOS IR SUBSIDIJOS PAGAL VALDYMO BŪDĄ

3.9.   PASIDALIJAMASIS VALDYMAS

PASIDALIJAMASIS VALDYMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| Išmokėta valstybių narių | 2014 m. | 2013 m. |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | 44  465 | 45  067 |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės | 14  046 | 13  585 |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | 43  345 | 47  767 |
| Europos socialinis fondas | 12  651 | 12  126 |
| Kita | 2  307 | 1  525 |
| Iš viso | 1 16  814 | 1 20  070 |

(mln. EUR)

Išmokėta valstybių narių

2014 m.

2013 m.

Europos žemės ūkio garantijų fondas

44  465

45  067

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

14  046

13  585

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

43  345

47  767

Europos socialinis fondas

12  651

12  126

Kita

2  307

1  525

Iš viso

Iš viso

1 16  814

1 16  814

1 20  070

1 20  070

Nors vykdomas 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinių fondų programų galutinis etapas, kartu vyksta ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradinis etapas.

Palyginti su 2013 m., labiausiai sumažėjo Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo išlaidos. 2014 m. pripažintos išlaidos buvo susijusios tik su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, nes dėl lėto programų pradėjimo (valstybės narės jas pradėjo įgyvendinti tik 2015 m.) dar nebuvo registruota jokių išlaidų.

Europos žemės ūkio garantijų fondo išlaidos labiausiai mažėjo dėl finansinės drausmės mechanizmo poveikio.

Pakategorė „Kita“ iš esmės apima Prieglobsčio ir migracijos fondą (0,6 mlrd. EUR), Vidaus saugumo fondą (0,5 mlrd. EUR), Žuvininkystės ir jūrų reikalų fondą (0,5 mlrd. EUR), Europos solidarumo fondą (0,2 mlrd. EUR) ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (0,1 mlrd. EUR).

3.10.   TIESIOGINIS VALDYMAS

TIESIOGINIS VALDYMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Išmokėta Komisijos | 10  431 | 8  722 |
| Išmokėta ES vykdomųjų įstaigų | 4  880 | 3  797 |
| Iš viso | 15  311 | 12  519 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Išmokėta Komisijos

10  431

8  722

Išmokėta ES vykdomųjų įstaigų

4  880

3  797

Iš viso

Iš viso

15  311

15  311

12  519

12  519

Šios sumos yra labiausiai susijusios su mokslinių tyrimų įgyvendinimu (8,9 mlrd. EUR) ir tinklų kūrimo programomis (1,5 mlrd. EUR), taip pat su Europos kaimynystės politikos (1,5 mlrd. EUR) ir vystomojo bendradarbiavimo (1,3 mlrd. EUR) priemonėmis.

2014 m. sumų padidėjimą iš esmės lėmė vystomojo bendradarbiavimo veikla, kurios išlaidos išaugo 0,5 mlrd. EUR (iš kurių 250 mln. EUR išmokėta Ukrainai), energetikos (1,1 mlrd. EUR) ir mokslinių tyrimų programos, kurias valdo vykdomosios įstaigos (1,1 mlrd. EUR dėl nuolat augančio vykdomų projektų skaičiaus).

3.11.   NETIESIOGINIS VALDYMAS

NETIESIOGINIS VALDYMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Išmokėta kitų ES agentūrų ir įstaigų | 1  025 | 656 |
| Išmokėta trečiųjų šalių | 1  005 | 720 |
| Išmokėta tarptautinių organizacijų | 1  765 | 1  745 |
| Išmokėta kitų institucijų | 1  799 | 1  694 |
| Iš viso | 5  594 | 4  815 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Išmokėta kitų ES agentūrų ir įstaigų

1  025

656

Išmokėta trečiųjų šalių

1  005

720

Išmokėta tarptautinių organizacijų

1  765

1  745

Išmokėta kitų institucijų

1  799

1  694

Iš viso

Iš viso

5  594

5  594

4  815

4  815

3.12.   DARBUOTOJŲ IR PENSIJŲ IŠLAIDOS

DARBUOTOJŲ IR PENSIJŲ IŠLAIDOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Išlaidos darbuotojams | 5  693 | 5  527 |
| Pensijų išlaidos | 3  970 | 3  531 |
| Iš viso | 9  662 | 9  058 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Išlaidos darbuotojams

5  693

5  527

Pensijų išlaidos

3  970

3  531

Iš viso

Iš viso

9  662

9  662

9  058

9  058

Pensijų išlaidos apima tam tikrus pokyčius, atsiradusius atlikus išmokų darbuotojams įsipareigojimų, išskyrus aktuarines prielaidas, aktuarinį pervertinimą.

3.13.   IŠMOKŲ DARBUOTOJAMS AKTUARINIŲ PRIELAIDŲ POKYČIAI

IŠMOKŲ DARBUOTOJAMS AKTUARINIŲ PRIELAIDŲ POKYČIAI

Į šią kategoriją įrašyti 9,2 mlrd. EUR aktuariniai nuostoliai yra susiję su išmokų darbuotojams įsipareigojimais, pripažintais balanse (2.9 pastaba). Suma yra ypač didelė dėl smarkiai sumažėjusių palūkanų normų, atitinkančių ekonomines sąlygas.

2.9

3.14.   FINANSINĖS SĄNAUDOS

FINANSINĖS SĄNAUDOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Palūkanų išlaidos: | | |
| pasiskolintos lėšos | 1  712 | 1  697 |
| kita | 22 | 22 |
| Finansinė nuoma | 90 | 99 |
| Parduoti laikomo finansinio turto nuvertėjimo nuostoliai | 3 | 8 |
| Nuostolis dėl paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo | 1  030 | 469 |
| Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo | 17 | — |
| Kitos finansinės sąnaudos | 51 | 87 |
| Iš viso | 2  926 | 2  383 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Palūkanų išlaidos:

pasiskolintos lėšos

1  712

1  697

kita

22

22

Finansinė nuoma

90

99

Parduoti laikomo finansinio turto nuvertėjimo nuostoliai

3

8

Nuostolis dėl paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo

1  030

469

Realizuotas nuostolis dėl finansinio turto pardavimo

17

—

Kitos finansinės sąnaudos

51

87

Iš viso

Iš viso

2  926

2  926

2  383

2  383

Su skolintomis lėšomis susijusios palūkanų išlaidos atitinka su paskolomis susijusias pajamas iš palūkanų (kompensacinės operacijos).

3.15.   BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO REZULTATO DALIS

BENDROSIOMS IR ASOCIJUOTOSIOMS ĮMONĖMS TENKANTI GRYNOJO REZULTATO DALIS

Remdamasi nuosavybės apskaitos metodu ES į savo finansinės veiklos ataskaitą įtraukia savo bendrųjų ir asocijuotųjų įmonių grynojo rezultato dalį (taip pat žr. 2.3.1 ir 2.3.2 pastabas).

2.3.1

2.3.2

3.16.   KITOS IŠLAIDOS

KITOS IŠLAIDOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Administracinės ir IT išlaidos | 2  070 | 2  034 |
| Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios išlaidos | 1  186 | 1  105 |
| Užsienio valiutos keitimo nuostoliai | 370 | 395 |
| Atidėjinių koregavimas | 688 | 399 |
| Kita | 839 | 640 |
| Iš viso | 5  152 | 4  572 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Administracinės ir IT išlaidos

2  070

2  034

Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios išlaidos

1  186

1  105

Užsienio valiutos keitimo nuostoliai

370

395

Atidėjinių koregavimas

688

399

Kita

839

640

Iš viso

Iš viso

5  152

5  152

4  572

4  572

Į administracines ir IT išlaidas yra įtrauktos šios su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra susijusios išlaidos:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Mokslinių tyrimų sąnaudos | 353 | 335 |
| Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos | 54 | 74 |
| Iš viso | 406 | 409 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Mokslinių tyrimų sąnaudos

353

335

Nekapitalizuotos technologinės plėtros sąnaudos

54

74

Iš viso

Iš viso

406

406

409

409

Į pakategorę „Su nekilnojamuoju turtu, įranga ir įrengimais susijusios išlaidos“ yra įtraukta 369 mln. EUR (388 mln. EUR 2013 m.) suma, susijusi su veiklos nuoma. Sumos, kurias įsipareigota sumokėti per likusį šių nuomos sutarčių galiojimo laikotarpį, yra tokios:

| mln. EUR |
| --- |
| | Būsimos mokėtinos sumos | |
| | < 1 metai | 1–5 metai | > 5 metai | Iš viso |
| Pastatai | 332 | 988 | 934 | 2  254 |
| IT medžiaga ir kita įranga | 7 | 15 | 0 | 22 |
| Iš viso | 339 | 1  003 | 934 | 2  276 |

mln. EUR

Būsimos mokėtinos sumos

< 1 metai

1–5 metai

> 5 metai

Iš viso

Pastatai

332

988

934

2  254

IT medžiaga ir kita įranga

7

15

0

22

Iš viso

Iš viso

339

339

1  003

1  003

934

934

2  276

2  276

3.17.   SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ PAGAL DAUGIAMETĖS FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

SEGMENTŲ ATSKAITOMYBĖ PAGAL DAUGIAMETĖS FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pažangus ir integracinis augimas | Tvarus augimas | Saugumas ir pilietybė | Europos vaidmuo pasaulyje | Administravimas | Nepriskirta DFP išlaidų kategorijai (10) | Iš viso |
| BNP ištekliai | — | — | — | — | — | 1 04  688 | 1 04  688 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai | — | — | — | — | — | 17  137 | 17  137 |
| PVM | — | — | — | — | — | 17  462 | 17  462 |
| Baudos | — | — | — | — | — | 2  297 | 2  297 |
| Susigrąžintos išlaidos | 1  136 | 2  226 | 3 | 53 | — | 0 | 3  418 |
| Kita | 1  981 | 508 | 4 | 53 | 4  590 | (1  513) | 5  623 |
| Įplaukos iš neprekybinių operacijų | 3  117 | 2  734 | 6 | 106 | 4  590 | 1 40  072 | 1 50  625 |
| Finansinės pajamos | 66 | 3 | 0 | 36 | 1 | 2  192 | 2  298 |
| Kita | 119 | (11) | (4) | 97 | 215 | 649 | 1  066 |
| Įplaukos iš prekybos operacijų | 185 | (8) | (4) | 134 | 216 | 2  841 | 3  364 |
| Iš viso įplaukų | 3  302 | 2  726 | 2 | 240 | 4  806 | 1 42  913 | 1 53  989 |
| Išlaidos, patirtos valstybių narių: | | | | | | | |
| EŽŪGF | — | (44  465) | — | — | — | — | (44  465) |
| EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės | — | (14  033) | — | (12) | — | — | (14  046) |
| ERPF ir SF | (43  345) | — | — | — | — | — | (43  345) |
| ESF | (12  651) | — | — | — | — | — | (12  651) |
| Kita | (561) | (542) | (1  109) | (94) | — | — | (2  307) |
| Patirtos EK ir vykdomųjų įstaigų | (9  809) | (339) | (1  114) | (4  046) | 9 | (12) | (15  311) |
| Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų | (789) | (58) | (473) | (40) | — | 334 | (1  025) |
| Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų | (246) | 4 | (8) | (2  520) | (0) | — | (2  770) |
| Patirtos kitų institucijų | (1  317) | — | (5) | (478) | (0) | 1 | (1  799) |
| Darbuotojų ir pensijų išlaidos | (1  538) | (324) | (362) | (566) | (6  066) | (806) | (9  662) |
| Išmokų darbuotojams aktuarinių prielaidų pokyčiai | — | — | — | — | (9  170) | — | (9  170) |
| Finansinės sąnaudos | (152) | (25) | (1) | (26) | (557) | (2  165) | (2  926) |
| Bendrosioms ir (arba) asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | (640) | — | — | — | — | — | (640) |
| Kitos išlaidos | (1  397) | (60) | (115) | (126) | (3  069) | (385) | (5  152) |
| Iš viso išlaidų | (72  444) | (59  843) | (3  189) | (7  908) | (18  853) | (3  032) | (1 65  269) |
| Ekonominis metų rezultatas | (69  141) | (57  117) | (3  186) | (7  668) | (14  047) | 1 39  880 | (11  280) |

(mln. EUR)

Pažangus ir integracinis augimas

Tvarus augimas

Saugumas ir pilietybė

Europos vaidmuo pasaulyje

Administravimas

Nepriskirta DFP išlaidų kategorijai (10)

10

Iš viso

BNP ištekliai

—

—

—

—

—

1 04  688

1 04  688

Tradiciniai nuosavi ištekliai

—

—

—

—

—

17  137

17  137

PVM

—

—

—

—

—

17  462

17  462

Baudos

—

—

—

—

—

2  297

2  297

Susigrąžintos išlaidos

1  136

2  226

3

53

—

0

3  418

Kita

1  981

508

4

53

4  590

(1  513)

5  623

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

3  117

3  117

2  734

2  734

6

6

106

106

4  590

4  590

1 40  072

1 40  072

1 50  625

1 50  625

Finansinės pajamos

66

3

0

36

1

2  192

2  298

Kita

119

(11)

(4)

97

215

649

1  066

Įplaukos iš prekybos operacijų

Įplaukos iš prekybos operacijų

185

185

(8)

(8)

(4)

(4)

134

134

216

216

2  841

2  841

3  364

3  364

Iš viso įplaukų

Iš viso įplaukų

3  302

3  302

2  726

2  726

2

2

240

240

4  806

4  806

1 42  913

1 42  913

1 53  989

1 53  989

Išlaidos, patirtos valstybių narių:

EŽŪGF

—

(44  465)

—

—

—

—

(44  465)

EŽŪFKP ir kitos kaimo plėtros priemonės

—

(14  033)

—

(12)

—

—

(14  046)

ERPF ir SF

(43  345)

—

—

—

—

—

(43  345)

ESF

(12  651)

—

—

—

—

—

(12  651)

Kita

(561)

(542)

(1  109)

(94)

—

—

(2  307)

Patirtos EK ir vykdomųjų įstaigų

(9  809)

(339)

(1  114)

(4  046)

9

(12)

(15  311)

Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų

(789)

(58)

(473)

(40)

—

334

(1  025)

Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų

(246)

4

(8)

(2  520)

(0)

—

(2  770)

Patirtos kitų institucijų

(1  317)

—

(5)

(478)

(0)

1

(1  799)

Darbuotojų ir pensijų išlaidos

(1  538)

(324)

(362)

(566)

(6  066)

(806)

(9  662)

Išmokų darbuotojams aktuarinių prielaidų pokyčiai

—

—

—

—

(9  170)

—

(9  170)

Finansinės sąnaudos

(152)

(25)

(1)

(26)

(557)

(2  165)

(2  926)

Bendrosioms ir (arba) asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

(640)

—

—

—

—

—

(640)

Kitos išlaidos

(1  397)

(60)

(115)

(126)

(3  069)

(385)

(5  152)

Iš viso išlaidų

Iš viso išlaidų

(72  444)

(72  444)

(59  843)

(59  843)

(3  189)

(3  189)

(7  908)

(7  908)

(18  853)

(18  853)

(3  032)

(3  032)

(1 65  269)

(1 65  269)

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

(69  141)

(69  141)

(57  117)

(57  117)

(3  186)

(3  186)

(7  668)

(7  668)

(14  047)

(14  047)

1 39  880

1 39  880

(11  280)

(11  280)

Įplaukų ir išlaidų pateikimas pagal DFP išlaidų kategorijas yra grindžiamas sąmata, nes ne visi įsipareigojimai yra susieti su DFP išlaidų kategorija.

3.18.   2013 M. DUOMENŲ PERKLASIFIKAVIMAS

2013 M. DUOMENŲ PERKLASIFIKAVIMAS

Siekiant šių ataskaitų skaitytojams pateikti informaciją patogiau, 2014 m. finansinėse ataskaitose pakeistas finansinės veiklos ataskaitos išdėstymas. Laikantis ES apskaitos taisyklių reikalavimų, 2013 m. duomenys perklasifikuoti pažymint, kad pakeistas tik esamų duomenų pateikimas, tačiau sumos nekeistos – įplaukos, išlaidos ir rezultatas liko tokie patys, kaip pirmą sykį skelbta 2013 m. finansinėse ataskaitose. Pakeitimų poveikis apžvelgiamas toliau:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | Kitos veiklos įplaukos | Iš viso veiklos įplaukų | Administracinės išlaidos | Veiklos išlaidos | Iš viso veiklos išlaidų | Pagrindinės veiklos perteklius | Finansinės įplaukos | Finansinės išlaidos | Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | Ekonominis metų rezultatas | 2013 m. (perklasifikuota) |
| 2013 m. (paskelbta) | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | (4  365) | |
| Įplaukos iš neprekybinių operacijų | | | | | | | | | | | | | |
| BNP ištekliai | 1 10  194 | — | 1 10  194 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 10  194 |
| Tradiciniai nuosavi ištekliai | 15  467 | — | 15  467 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 15  467 |
| PVM | 14  019 | — | 14  019 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 14  019 |
| Baudos | — | 2  757 | 2  757 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 2  757 |
| Susigrąžintos išlaidos | | 1  777 | 1  777 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1  777 |
| Kita | 1  561 | 2  484 | 4  045 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 4  045 |
| Iš viso | 1 41  241 | 7  018 | 1 48  259 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 48  259 |
| Įplaukos iš prekybos operacijų | | | | | | | | | | | | | |
| Finansinės pajamos | — | — | — | — | — | — | — | 1  991 | — | — | — | — | 1  991 |
| Kita | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 47 | — | — | — | — | 1  443 |
| Iš viso | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 3  434 |
| IŠ VISO ĮPLAUKŲ | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 1 51  693 |

(mln. EUR)

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

Kitos veiklos įplaukos

Iš viso veiklos įplaukų

Administracinės išlaidos

Veiklos išlaidos

Iš viso veiklos išlaidų

Pagrindinės veiklos perteklius

Finansinės įplaukos

Finansinės išlaidos

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

Ekonominis metų rezultatas

2013 m. (perklasifikuota)

2013 m. (paskelbta)

2013 m. (paskelbta)

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

(4  365)

(4  365)

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

BNP ištekliai

1 10  194

—

1 10  194

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 10  194

Tradiciniai nuosavi ištekliai

15  467

—

15  467

—

—

—

—

—

—

—

—

—

15  467

PVM

14  019

—

14  019

—

—

—

—

—

—

—

—

—

14  019

Baudos

—

2  757

2  757

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2  757

Susigrąžintos išlaidos

1  777

1  777

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1  777

Kita

1  561

2  484

4  045

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4  045

Iš viso

Iš viso

1 41  241

1 41  241

7  018

7  018

1 48  259

1 48  259

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 48  259

1 48  259

Įplaukos iš prekybos operacijų

Įplaukos iš prekybos operacijų

Finansinės pajamos

—

—

—

—

—

—

—

1  991

—

—

—

—

1  991

Kita

—

1  397

1  397

—

—

—

—

47

—

—

—

—

1  443

Iš viso

Iš viso

—

1  397

1  397

1  397

1  397

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

3  434

3  434

IŠ VISO ĮPLAUKŲ

IŠ VISO ĮPLAUKŲ

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

1 51  693

1 51  693

| mln. EUR |
| --- |
| | Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų | Kitos veiklos įplaukos | Iš viso | Admini- stracinės išlaidos | Veiklos išlaidos | Iš viso veiklos išlaidų | Pagrindinės veiklos perteklius | Finansinės įplaukos | Finansinės išlaidos | Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai | Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | Ekonominis metų rezultatas | 2013 m. (perklasifikuota) |
| Išlaidos, patirtos valstybių narių: | | | | | | | | | | | | | |
| Europos žemės ūkio garantijų fondas | — | — | — | — | (45  067) | (45  067) | — | — | — | — | — | — | (45  067) |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės | — | — | — | — | (13  585) | (13  585) | — | — | — | — | — | — | (13  585) |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | — | — | — | — | (47  767) | (47  767) | — | — | — | — | — | — | (47  767) |
| Europos socialinis fondas | — | — | — | — | (12  126) | (12  126) | — | — | — | — | — | — | (12  126) |
| Kita | — | — | — | — | (1  525) | (1  525) | — | — | — | — | — | — | (1  525) |
| Patirtos Komisijos ir vykdomųjų įstaigų | — | — | — | — | (12  519) | (12  519) | — | — | — | — | — | — | (12  519) |
| Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų | — | — | — | — | (656) | (656) | — | — | — | — | — | — | (656) |
| Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų | — | — | — | — | (2  465) | (2  465) | — | — | — | — | — | — | (2  465) |
| Patirtos kitų institucijų | — | — | — | — | (1  694) | (1  694) | — | — | — | — | — | — | (1  694) |
| Darbuotojų ir pensijų išlaidos | — | — | — | (5  527) | — | (5  527) | — | — | — | (3  531) | — | — | (9  058) |
| Išmokų darbuotojams aktuarinių prielaidų pokyčiai | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2  033) | — | — | (2  033) |
| Finansinės sąnaudos | — | — | — | — | (469) | (469) | — | — | (1  914) | — | — | — | (2  383) |
| Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (608) | — | (608) |
| Kitos išlaidos | — | — | — | (3  742) | (699) | (4  442) | — | — | (131) | — | — | — | (4  572) |
| IŠ VISO IŠLAIDŲ | — | — | — | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | — | — | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (1 56  058) |
| Ekonominis metų rezultatas | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (4  365) |

mln. EUR

Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų

Kitos veiklos įplaukos

Iš viso

Admini- stracinės išlaidos

Veiklos išlaidos

Iš viso veiklos išlaidų

Pagrindinės veiklos perteklius

Finansinės įplaukos

Finansinės išlaidos

Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai

Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

Ekonominis metų rezultatas

2013 m. (perklasifikuota)

Išlaidos, patirtos valstybių narių:

Europos žemės ūkio garantijų fondas

—

—

—

—

(45  067)

(45  067)

—

—

—

—

—

—

(45  067)

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės

—

—

—

—

(13  585)

(13  585)

—

—

—

—

—

—

(13  585)

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

—

—

—

—

(47  767)

(47  767)

—

—

—

—

—

—

(47  767)

Europos socialinis fondas

—

—

—

—

(12  126)

(12  126)

—

—

—

—

—

—

(12  126)

Kita

—

—

—

—

(1  525)

(1  525)

—

—

—

—

—

—

(1  525)

Patirtos Komisijos ir vykdomųjų įstaigų

—

—

—

—

(12  519)

(12  519)

—

—

—

—

—

—

(12  519)

Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų

—

—

—

—

(656)

(656)

—

—

—

—

—

—

(656)

Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų

—

—

—

—

(2  465)

(2  465)

—

—

—

—

—

—

(2  465)

Patirtos kitų institucijų

—

—

—

—

(1  694)

(1  694)

—

—

—

—

—

—

(1  694)

Darbuotojų ir pensijų išlaidos

—

—

—

(5  527)

—

(5  527)

—

—

—

(3  531)

—

—

(9  058)

Išmokų darbuotojams aktuarinių prielaidų pokyčiai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2  033)

—

—

(2  033)

Finansinės sąnaudos

—

—

—

—

(469)

(469)

—

—

(1  914)

—

—

—

(2  383)

Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(608)

—

(608)

Kitos išlaidos

—

—

—

(3  742)

(699)

(4  442)

—

—

(131)

—

—

—

(4  572)

IŠ VISO IŠLAIDŲ

IŠ VISO IŠLAIDŲ

—

—

—

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

—

—

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(1 56  058)

(1 56  058)

Ekonominis metų rezultatas

Ekonominis metų rezultatas

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(4  365)

(4  365)

4.   PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITOS PASTABOS

4.1.   PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITOS TIKSLAS IR PARENGIMAS

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITOS TIKSLAS IR PARENGIMAS

Informacija apie pinigų srautus suteikia pagrindą įvertinti ES gebėjimą gauti pinigų ir pinigų ekvivalentų bei jos poreikius tuos pinigų srautus panaudoti.

Pinigų srautų ataskaita rengiama naudojant netiesioginį metodą. Tai reiškia, kad grynasis finansinių metų ekonominis rezultatas koreguojamas atsižvelgiant į nepiniginio pobūdžio sandorių rezultatus, visas praėjusių ar būsimų laikotarpių pagrindinės veiklos pinigų įplaukų ar išmokų atidėtas arba sukauptas sumas ir įplaukų arba išlaidų, susijusių su investicinės veiklos pinigų srautais, punktus.

Pinigų srautai, atsirandantys iš sandorių užsienio valiuta, parodomi ES atskaitomybės valiuta (eurais), taikant užsienio valiutos keitimo į eurus kursą, galiojantį pinigų srautų dieną.

Pinigų srautų ataskaitoje pateikti laikotarpio pinigų srautai, suklasifikuoti pagal pagrindinę ir investicinę veiklą (ES nevykdo finansinės veiklos).

4.2.   PAGRINDINĖ VEIKLA

PAGRINDINĖ VEIKLA

Pagrindinė veikla – tai ES veikla, kuri nėra investicinė veikla. Ji apima didžiąją vykdomos veiklos dalį. Gavėjams suteiktos paskolos (ir susijusios pasiskolintos lėšos, kai taikytina) nelaikomos investicine (arba finansine) veikla, kadangi jomis siekiama bendrųjų tikslų, taigi jos yra ir ES kasdienių operacijų dalis. Pagrindinė veikla taip pat apima investicijas, kaip antai EIF, ERPB ir rizikos kapitalo fondus. Iš tiesų šios veiklos tikslas – padėti siekti nustatytų politikos rezultatų.

4.3.   INVESTICINĖ VEIKLA

INVESTICINĖ VEIKLA

Investicinė veikla – tai nematerialiojo ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų įsigijimas ir perleidimas bei kitos investicijos, kurios neįtraukiamos į pinigų ekvivalentus. Prie investicinės veiklos nepriskiriamos gavėjams suteiktos paskolos. Siekiama parodyti realias ES atliktas investicijas.

5.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI BEI KITA SVARBI INFORMACIJA

5.1.   NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Gautos garantijos: | | |
| Įvykdymo garantijos | 400 | 441 |
| Kitos garantijos | 27 | 39 |
| Kitas neapibrėžtasis turtas | 49 | 16 |
| Iš viso | 476 | 496 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Gautos garantijos:

Įvykdymo garantijos

400

441

Kitos garantijos

27

39

Kitas neapibrėžtasis turtas

49

16

Iš viso

Iš viso

476

476

496

496

Įvykdymo garantijų reikalaujama siekiant užtikrinti, kad ES lėšų gavėjai įvykdytų savo sutartyse su ES numatytus įsipareigojimus.

5.2.   NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Suteiktos garantijos | 5.2.1. | 20  862 | 22  162 |
| Baudos | 5.2.2. | 5  602 | 5  227 |
| EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei | 5.2.3. | 505 | 1  537 |
| Sanglaudos politika | 5.2.4. | 9 | 137 |
| Teismo bylos ir kiti ginčai | 5.2.5. | 789 | 689 |
| Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai | | 5 | 52 |
| Iš viso | | 27  772 | 29  805 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 12 31

2013 12 31

Suteiktos garantijos

5.2.1.

5.2.1.

20  862

22  162

Baudos

5.2.2.

5.2.2.

5  602

5  227

EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei

5.2.3.

5.2.3.

505

1  537

Sanglaudos politika

5.2.4.

5.2.4.

9

137

Teismo bylos ir kiti ginčai

5.2.5.

5.2.5.

789

689

Kiti neapibrėžtieji įsipareigojimai

5

52

Iš viso

Iš viso

27  772

27  772

29  805

29  805

Visi neapibrėžtieji įsipareigojimai, išskyrus susijusiuosius su baudomis, būtų finansuojami ateityje, jei sueitų jų mokėjimo terminas, iš ES biudžeto.

5.2.1.   
  Suteiktos garantijos

Suteiktos garantijos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| EIB suteiktų paskolų garantijos | | |
| 65 % garantija | 18  283 | 19  077 |
| 70 % garantija | 447 | 1  361 |
| 75 % garantija | 168 | 257 |
| 100 % garantija | 300 | 461 |
| Iš viso | 19  198 | 21  156 |
| Kitos suteiktos garantijos | 1  664 | 1  006 |
| Iš viso | 20  862 | 22  162 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

EIB suteiktų paskolų garantijos

65 % garantija

18  283

19  077

70 % garantija

447

1  361

75 % garantija

168

257

100 % garantija

300

461

Iš viso

Iš viso

19  198

19  198

21  156

21  156

Kitos suteiktos garantijos

1  664

1  006

Iš viso

Iš viso

20  862

20  862

22  162

22  162

Garantijos iš ES biudžeto suteikiamos EIB paskoloms, kurias jis pasirašė ir suteikė iš nuosavų išteklių trečiosioms šalims 2014 m. gruodžio 31 d. (įskaitant valstybėms narėms iki stojimo suteiktas paskolas). Tačiau ES garantija negali viršyti patvirtintų kredito linijų viršutinės ribos procentinės dalies: 65 % (iki 2007 m. pasirašytų susitarimų atveju), 70 %, 75 % arba 100 %. Nepasiekus šios viršutinės ribos, ES garantija taikoma visai sumai. Iki 2007 m. pasirašytų susitarimų atveju (2007–2013 m. ir 2014–2020 m. laikotarpiai) ES garantija negali viršyti 65 % neapmokėtos sumos, o ne patvirtintų kredito linijų ribos. 2014 m. gruodžio 31 d. likutinė suma siekė 19  198 mln. EUR, todėl ji yra didžiausia ES su rizika susijusi pozicija. 2014 m. gruodžio 31 d. apie 82 % EIB skolinimo operacijų (valstybių ir vietos valdžios institucijų skolinimo operacijų) taikoma bendroji garantija, o likusioms EIB operacijoms teikiama tik politinės rizikos garantija.

Kitos suteiktos garantijos daugiausia susijusios su Rizikos pasidalijimo finansine priemone (883 mln. EUR), programa „Horizontas 2020“ (365 mln. EUR) ir Paskolų garantijų priemone TEN-T projektams (209 mln. EUR).

5.2.2.   
  Baudos

Baudos

Šios sumos susijusios su Komisijos paskirtomis baudomis už konkurencijos taisyklių pažeidimą, kurios buvo sąlyginai sumokėtos ir dėl kurių buvo pateiktas apeliacinis skundas arba nežinoma, ar apeliacinis skundas bus teikiamas. Neapibrėžtieji įsipareigojimai bus išlaikomi tol, kol su šia byla susijęs Teisingumo Teismo sprendimas taps galutiniu. Iš laikinų mokėjimų uždirbtos palūkanos įtrauktos į ekonominį metų rezultatą ir taip pat parodytos kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas, siekiant parodyti Komisijos nuosavybės teisės į šias sumas neapibrėžtumą.

5.2.3.   
  EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei

EŽŪGF, kaimo plėtra ir pasirengimas narystei

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms, kurie siejami su EŽŪGF sprendimais dėl atitikties, kaimo plėtros ir pasirengimo narystei finansinių pataisų, kol nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas. Įsipareigojimo galutinės sumos ir metų, kuriais jis po sėkmingų apeliacinių skundų bus nuskaitytas iš biudžeto, nustatymas priklausys nuo Teisingumo Teismo procedūros trukmės.

5.2.4.   
  Sanglaudos politika

Sanglaudos politika

Tai yra neapibrėžtieji įsipareigojimai valstybėms narėms kartu su ieškiniais pagal sanglaudos politiką, kol nenustatyta žodinio bylos nagrinėjimo data arba nepriimtas Teisingumo Teismo sprendimas.

5.2.5.   
  Teismo bylos ir kiti ginčai

Teismo bylos ir kiti ginčai

Ši kategorija susijusi su šiuo metu ES pateiktais ieškiniais padengti nuostolius, kitais teisiniais ginčais ir numatytomis teisinėmis išlaidomis. Reikėtų pažymėti, kad ieškinyje dėl žalos atlyginimo pagal EB sutarties 288 straipsnį pareiškėjas turi įrodyti, kad institucija padarė pakankamai sunkų teisinės normos, kuria asmenims suteikiamos teisės, pažeidimą, kad ieškovas patyrė realią žalą ir kad yra tiesioginis priežastinis ryšys tarp neteisėto veiksmo ir žalos.

5.3.   KITA SVARBI INFORMACIJA

KITA SVARBI INFORMACIJA

5.3.1.   
  Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai | 1 44  741 | 1 78  399 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai

1 44  741

1 78  399

Nurodyta suma yra neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2014 m. finansinės veiklos ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas. Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. Tai įprasta daugiamečių programų pasekmė. 2014 m. gruodžio 31 d. neįvykdytų biudžetinių įsipareigojimų suma iš viso buvo 1 89  585 mln. EUR (2 22  410 mln. EUR 2013 m.).

5.3.2.   
  Svarbūs teisiniai įsipareigojimai

Svarbūs teisiniai įsipareigojimai

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Struktūriniai veiksmai | 4 33  527 | 150 |
| Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis | 264 | 264 |
| Žuvininkystės susitarimai | 176 | 79 |
| Programa „Galileo“ | 719 | — |
| Programa „Copernicus“ | 3  476 | — |
| Transeuropiniai transporto tinklai (TEN–T) | — | 850 |
| Kiti sutartiniai įsipareigojimai | 3  127 | 3  531 |
| Iš viso | 4 41  288 | 4  873 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Struktūriniai veiksmai

4 33  527

150

Protokolas su Viduržemio jūros baseino šalimis

264

264

Žuvininkystės susitarimai

176

79

Programa „Galileo“

719

—

Programa „Copernicus“

3  476

—

Transeuropiniai transporto tinklai (TEN–T)

—

850

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

3  127

3  531

Iš viso

Iš viso

4 41  288

4 41  288

4  873

4  873

Šie įsipareigojimai atsirado dėl to, kad Komisija prisiėmė ilgalaikius teisinius įsipareigojimus dėl sumų, kurios dar nepadengtos biudžetiniais įsipareigojimų asignavimais. Jie gali būti susiję su daugiametėmis programomis, tokiomis kaip struktūrinių veiksmų programos, arba sumomis, kurias Komisija yra įsipareigojusi sumokėti ateityje pagal balanso sudarymo dieną galiojančias administracines sutartis (t. y. susijusias su apsaugos, valymo ir kitų panašių paslaugų teikimu, taip pat sutartinius įsipareigojimus, susijusius su konkrečiais projektais, pavyzdžiui, statybos darbais). Su struktūriniais veiksmais susijusių teisinių įsipareigojimų sumos smarkus padidėjimas yra susijęs su ataskaitiniu laikotarpiu pradėta įgyvendinti 2014–2020 m. DFP.

Struktūriniai veiksmai

Struktūriniai veiksmai

Toliau pateikiamoje lentelėje palyginti teisiniai įsipareigojimai, kurių atžvilgiu dar neprisiimti biudžetiniai įsipareigojimai, ir didžiausi įsipareigojimai, susiję su 2014–2020 m. DFP numatytomis sumomis. Būsimi įsipareigojimai yra nesumokėtos sumos, kurias Komisija tebėra įsipareigojusi sumokėti po 2014 m. gruodžio 31 d.

| (mln. EUR) |
| --- |
| Fondai | 2014–2020 m. finansinė programa | Prisiimti teisiniai įsipareigojimai | Biudžeto įsipareigojimai | Įsipareigojimų panaikinimas | Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus | Būsimi įsipareigojimai |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (= B – C + D) | (= A – C – D) |
| Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas | 2 59  799 | 1 33  163 | 16  837 | — | 1 16  325 | 2 42  962 |
| Europos socialinis fondas | 89  624 | 57  828 | 9  273 | — | 48  555 | 80  350 |
| Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas | 3  814 | 3  723 | 501 | — | 3  222 | 3  313 |
| 1B IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SANGLAUDOS POLITIKOS FONDAI | 3 53  236 | 1 94  714 | 26  611 | — | 1 68  102 | 3 26  625 |
| Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai | 99  348 | 20  707 | 3  295 | — | 17  413 | 96  053 |
| Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas | 5  749 | 140 | 19 | — | 121 | 5  730 |
| 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. GAMTOS IŠTEKLIAI | 1 05  097 | 20  847 | 3  314 | — | 17  533 | 1 01  783 |
| Prieglobsčio ir migracijos fondas | 2  752 | — | — | — | — | 2  752 |
| Vidaus saugumo fondas | 2  367 | — | — | — | — | 2  367 |
| 3 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SAUGUMAS IR PILIETYBĖ | 5  119 | — | — | — | — | 5  119 |
| Iš viso | 4 63  452 | 2 15  561 | 29  925 | — | 1 85  636 | 4 33  527 |

(mln. EUR)

Fondai

2014–2020 m. finansinė programa

Prisiimti teisiniai įsipareigojimai

Biudžeto įsipareigojimai

Įsipareigojimų panaikinimas

Teisiniai įsipareigojimai atėmus biudžetinius įsipareigojimus

Būsimi įsipareigojimai

(A)

(B)

(C)

(D)

(= B – C + D)

(= A – C – D)

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

2 59  799

1 33  163

16  837

—

1 16  325

2 42  962

Europos socialinis fondas

89  624

57  828

9  273

—

48  555

80  350

Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas

3  814

3  723

501

—

3  222

3  313

1B IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SANGLAUDOS POLITIKOS FONDAI

1B IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SANGLAUDOS POLITIKOS FONDAI

3 53  236

3 53  236

1 94  714

1 94  714

26  611

26  611

—

1 68  102

1 68  102

3 26  625

3 26  625

Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai

99  348

20  707

3  295

—

17  413

96  053

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas

5  749

140

19

—

121

5  730

2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. GAMTOS IŠTEKLIAI

2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. GAMTOS IŠTEKLIAI

1 05  097

1 05  097

20  847

20  847

3  314

3  314

—

17  533

17  533

1 01  783

1 01  783

Prieglobsčio ir migracijos fondas

2  752

—

—

—

—

2  752

Vidaus saugumo fondas

2  367

—

—

—

—

2  367

3 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SAUGUMAS IR PILIETYBĖ

3 IŠLAIDŲ KATEGORIJA. SAUGUMAS IR PILIETYBĖ

5  119

5  119

—

—

—

—

5  119

5  119

Iš viso

Iš viso

4 63  452

4 63  452

2 15  561

2 15  561

29  925

29  925

—

1 85  636

1 85  636

4 33  527

4 33  527

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Protokolai su Viduržemio jūros šalimis

Šie įsipareigojimai susiję su finansiniais protokolais su Viduržemio jūros baseino valstybėmis, nepriklausančiomis ES. Čia įrašyta suma yra visos sumos pasirašytuose protokoluose ir į sąskaitas įtrauktų biudžetinių įsipareigojimų sumos skirtumas. Šie protokolai yra tarptautinės sutartys, kurios negali būti nutrauktos, jeigu dėl to nesusitaria abi šalys, nors jų nutraukimo procesas yra pradėtas.

Žuvininkystės susitarimai

Žuvininkystės susitarimai

Tai įsipareigojimai, prisiimti kartu su trečiosiomis šalimis dėl operacijų pagal tarptautinius žuvininkystės susitarimus.

Programa „Galileo“

Programa „Galileo“

Tai sumos, kurias įsipareigota skirti programai „Galileo“ pasaulinei navigacijos palydovinei sistemai kurti; dar žr. 2.2 pastabą.

2.2

Programa „Copernicus“

Programa „Copernicus“

„Copernicus“ yra Europos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programa; dar žr. 2.2 pastabą.

2.2

TEN-T

TEN-T

Ši 2013 m. suma susijusi su 2007–2013 m. laikotarpio transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) dotacijomis. Kadangi programa jau užbaigta, 2014 m. naujų teisinių įsipareigojimų, kuriems nenustatyti biudžetiniai įsipareigojimai, nėra.

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Kiti sutartiniai įsipareigojimai

Čia įtrauktos sumos atitinka sumas, kurias įsipareigota sumokėti per sutarčių galiojimo laikotarpį. Didžiausios įtrauktos sumos – tai 1  933 mln. EUR suma Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrai, skirta ITER projektui įgyvendinti, ir 547 mln. EUR suma, iš esmės skirta Europos Parlamento statybos sutartims.

6.   ES BIUDŽETO APSAUGA

6.1.   ES BIUDŽETO APSAUGA. SUVESTINĖ

ES BIUDŽETO APSAUGA. SUVESTINĖ

Svarbus aspektas vykdant ES biudžetą yra poreikis užtikrinti tinkamą klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą ir ištaisymą. Teismas metinėje ataskaitoje pateikia sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą, pastabas dėl pagal sąskaitas atliktų mokėjimų reikšmingo klaidų lygio ir susijusius statistinius duomenis. Patikinimo pareiškimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiamas kartu su šiomis ataskaitomis.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Komisija saugo ES biudžetą, t. y. ES išlaidas, nuo nepagrįstų arba neteisėtų išlaidų dviem pagrindiniais būdais:

| 1) | taikydama prevencinius mechanizmus; |
| --- | --- |

1)

taikydama prevencinius mechanizmus;

| 2) | taikydama korekcinius mechanizmus (visų pirma taikydama finansines pataisas, valstybėms narėms skiriamas arba su jomis suderintas, taip pat, kiek rečiau, susigrąžindama lėšas iš ES išmokų gavėjų). |
| --- | --- |

2)

taikydama korekcinius mechanizmus (visų pirma taikydama finansines pataisas, valstybėms narėms skiriamas arba su jomis suderintas, taip pat, kiek rečiau, susigrąžindama lėšas iš ES išmokų gavėjų).

Korekciniai mechanizmai grindžiami įvairiomis priemonėmis, kurios taikomos tiek prieš Komisijai patiriant (ar kompensuojant) išlaidas, tiek po to.

Šios pastabos tikslas – apžvelgti, kaip ES biudžetas yra saugomas nuo neteisėtų išlaidų, ir pateikti tiksliausius šios veiklos įverčius. Šioje pastaboje pateikiama savanoriškai nurodyta informacija, kurios pagal apskaitos standartus teikti neprivaloma ir kuri apima duomenis, kurių tiesiogiai iš apskaitos sistemos gauti neįmanoma (žr. toliau).

Smulkesnės informacijos apie šiuos duomenis ir prevencinius bei korekcinius mechanizmus, nurodytus galiojančiuose teisės aktuose, galima rasti Komisijos rengiamame ir kasmet rugsėjo mėnesį biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai ir Audito Rūmams siunčiamame komunikate dėl ES biudžeto apsaugos – jis skelbiamas interneto svetainės „Europa“ Biudžeto generalinio direktorato puslapyje. Komunikate ne tik pateikiama daugiau informacijos apie šioje pastaboje pateikiamus duomenis (visų pirma finansinių pataisų pasiskirstymą pagal valstybes nares), bet ir papildomos informacijos (kaip antai, duomenys apie grynąsias finansines pataisas, kurios lemia ES biudžeto asignuotąsias įplaukas, ir valstybių narių vykdomų korekcinių veiksmų rezultatus). Papildomos informacijos apie korekcinio mechanizmo taikymą dar galima rasti komunikate „2014 m. Komisijos pasiekimų valdymo srityje apibendrinimas“ (2015 m. birželio mėn. Apibendrinamoji ataskaita), kuris taip pat skelbiamas interneto svetainėje „Europa“.

6.1.1.   
  Finansinės pataisos

Finansinės pataisos

Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybės narės yra pirmiausia atsakingos už didelių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų prevenciją arba nustatymą ir šalinimą, o Komisija užtikrina bendrą priežiūrą. Kai dėl rimtų valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų buvo padaryta arba gali būti padaryta atskirų arba sisteminių klaidų ar pažeidimų arba sukčiaujama, Komisija gali taikyti finansines pataisas. Terminas „finansinė pataisa“ apima įvairius veiksmus, kuriuos Komisija (ir kitos ES įstaigos) vykdo atlikdamos savo priežiūros ir audito pareigas, tarp to ir atvejus, kai Komisija taisomuosius veiksmus atlieka, remdamasi nacionalinių valdžios institucijų atliktu darbu. Jei nepagrįstai išleistos sumos negali būti tiksliai nustatytos, Komisija gali taikyti ekstrapoliuoto ar nustatyto dydžio pataisą pagal konkretiems sektoriams taikomas taisykles.

Šioje pastaboje finansinės pataisos suskirstytos į dvi kategorijas:

| 1) | finansinės pataisos, kurios buvo patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas (6.2.1 lentelė). Šias sumas patvirtino atitinkama valstybė narė (t. y. joms pritarė) arba dėl jų priimtas Komisijos sprendimas. Pataisos pagal Komisijos sprendimą apskaitos sistemoje yra įrašomos kaip įplaukos arba neigiamos išlaidos (žr. 3.5 ir 3.9 pastabas); |
| --- | --- |

1)

finansinės pataisos, kurios buvo patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas (6.2.1 lentelė). Šias sumas patvirtino atitinkama valstybė narė (t. y. joms pritarė) arba dėl jų priimtas Komisijos sprendimas. Pataisos pagal Komisijos sprendimą apskaitos sistemoje yra įrašomos kaip įplaukos arba neigiamos išlaidos (žr. 3.5 ir 3.9 pastabas);

kurios buvo patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas

6.2.1

3.5

3.9

| 2) | įvykdytos finansinės pataisos (6.2.2 lentelė). Šios sumos – tai galutinis procedūros etapas, kai nustatyta neteisingai patirtų išlaidų situacija yra visiškai ištaisyta. Sektoriais grindžiamose reglamentavimo sistemose numatyti keli įgyvendinimo mechanizmai. |
| --- | --- |

2)

įvykdytos finansinės pataisos (6.2.2 lentelė). Šios sumos – tai galutinis procedūros etapas, kai nustatyta neteisingai patirtų išlaidų situacija yra visiškai ištaisyta. Sektoriais grindžiamose reglamentavimo sistemose numatyti keli įgyvendinimo mechanizmai.

įvykdytos

6.2.2

Į abi kategorijas įtrauktos „pataisos vietoje“, atliktos Komisijai vykdant savo priežiūros pareigą (žr. pirmiau). Šios pataisų sumos yra atskaitomos prieš teikiant prašymus kompensuoti sąnaudas arba prieš Komisijai šiuos prašymus tvarkant.

6.1.2.   
  Susigrąžintos sumos

Susigrąžintos sumos

Pagal pasidalijamąjį valdymą ir laikantis Finansinio reglamento bei sektorių taisyklių, valstybės narės (o ne Komisija) yra visų pirma atsakingos už nepagrįstai išmokėtų sumų nustatymą ir išieškojimą iš gavėjų pagal nacionalines taisykles ir procedūras. EŽŪGF atveju iš lėšų gavėjų susigrąžinamos sumos yra įskaitomos į ES biudžetą kaip asignuotosios įplaukos, atėmus 20 %, kuriuos pasilieka valstybės narės administracinėms išlaidoms padengti. EŽŪFKP ir sanglaudos politikos atvejais į susigrąžintas sumas atsižvelgiama būsimuose Komisijai pateiktuose mokėjimo prašymuose, todėl jas galima vėl naudoti programos veiklai per programavimo laikotarpį, o jam pasibaigus šios sumos įskaitomos į ES biudžetą kaip asignuotosios įplaukos.

Pagal tiesioginį ir netiesioginį valdymą ir laikantis Finansinio reglamento, leidimus suteikiantis pareigūnas parengia vykdomuosius raštus nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti. Sumos susigrąžinamos skolininkui atliekant tiesioginį banko pervedimą arba Komisijai atskaitant atitinkamą sumą iš kitų skolininkui mokėtinų sumų. Finansiniame reglamente numatytos papildomos procedūros, kuriomis užtikrinama, kad būtų surinktos sumos pagal pradelstus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, dėl kurių Komisijos apskaitos pareigūnas imasi specialių tolesnių veiksmų. Komisijos tarnybos taip pat susigrąžina sumas vietoje, atskaitydamos finansuoti netinkamas išlaidas (nustatytas ankstesniuose ar esamuose prašymuose kompensuoti sąnaudas) iš atliekamų mokėjimų.

6.1.3.   
  Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo poveikis

Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo poveikis

Pagrindinis finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo tikslas – užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos teisiniu pagrindu. Tačiau skirtingose išlaidų srityse ir skirtingų taisomųjų priemonių taikomi metodai ir dėl to taisomųjų priemonių poveikis smarkiai skiriasi. Su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) susijusių finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo, taip pat su EŽŪGF ir vidaus bei išorės politika susijusių lėšų susigrąžinimo rezultatas – anksčiau neteisėtai išmokėtų sumų grąžinimas į ES biudžetą. Nustatytas su sanglaudos politika susijusias neteisėtai išmokėtas sumas ir kaimo plėtros srities susigrąžinamas sumas iki šiol dažniausiai taisė valstybės narės, perskirdamos jas finansuoti tinkamiems projektams, – šios sumos į ES biudžetą negrįžta. Tačiau pasibaigus tinkamumo finansuoti galiojimo laikotarpiui ir (arba) užbaigus programą sumos yra įskaitomos į ES biudžetą kaip įplaukos. Daugiau informacijos rasite 6.2.2 pastaboje.

6.2.2

Be to, taisomieji veiksmai grindžiami įvairiomis priemonėmis, kurios taikomos tiek prieš Komisijai patiriant (ar kompensuojant) išlaidas, tiek po to. Komisija taiko pataisas, gavusi valstybių narių ir kitų gavėjų teikiamus prašymus kompensuoti sąnaudas ir (arba) atlikdama mokėjimus.

6.2.   FINANSINĖS PATAISOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS 2014 M.

FINANSINĖS PATAISOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS 2014 M.

6.2.1.   
  Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas, patvirtinti arba dėl kurių nuspręsta 2014 m.

Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas, patvirtinti arba dėl kurių nuspręsta 2014 m.

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Finansinės pataisos | Susigrąžintos sumos | Iš viso 2014 m. | Iš viso 2013 m. |
| Žemės ūkis: | | | | |
| EŽŪGF | 1  649 | 213 | 1  862 | 1  070 |
| Kaimo plėtra | 220 | 165 | 385 | 386 |
| Sanglaudos politika: | | | | |
| ERPF (11) | 1  330 | — | 1  330 | 338 |
| Sanglaudos fondas | 292 | — | 292 | 220 |
| ESF | 342 | 1 | 343 | 874 |
| ŽOFP/EŽF | 39 | 29 | 67 | 34 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 13 | 5 | 18 | 3 |
| Kita | — | — | — | 16 |
| Vidaus politikos sritys | 5 | 293 | 298 | 396 |
| Išorės politikos sritys | nėra duomenų | 127 | 127 | 93 |
| Administravimas | nėra duomenų | 5 | 5 | 6 |
| Iš viso patvirtintų/dėl kurių nuspręsta 2014 m. | 3  890 | 838 | 4  728 | |
| Iš viso patvirtintų/dėl kurių nuspręsta 2013 m. | 2  495 | 941 | | 3  436 |

(mln. EUR)

Finansinės pataisos

Susigrąžintos sumos

Iš viso 2014 m.

Iš viso 2013 m.

Žemės ūkis:

EŽŪGF

1  649

213

1  862

1  070

Kaimo plėtra

220

165

385

386

Sanglaudos politika:

ERPF (11)

11

1  330

—

1  330

338

Sanglaudos fondas

292

—

292

220

ESF

342

1

343

874

ŽOFP/EŽF

39

29

67

34

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

13

5

18

3

Kita

—

—

—

16

Vidaus politikos sritys

5

5

293

293

298

298

396

396

Išorės politikos sritys

nėra duomenų

nėra duomenų

127

127

127

127

93

93

Administravimas

nėra duomenų

nėra duomenų

5

5

5

5

6

6

Iš viso patvirtintų/dėl kurių nuspręsta 2014 m.

Iš viso patvirtintų/dėl kurių nuspręsta 2014 m.

3  890

3  890

838

838

4  728

4  728

Iš viso patvirtintų/dėl kurių nuspręsta 2013 m.

Iš viso patvirtintų/dėl kurių nuspręsta 2013 m.

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

Į pirmiau nurodytas 2014 m. sumas įtrauktos vietoje įvykdytos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos, kurių bendra vertė – 1  137 mln. EUR (žemės ūkis – 21 mln. EUR, sanglaudos politika – 834 mln. EUR, vidaus politika – 207 mln. EUR, išorės politika 71 mln. EUR ir administravimas – 4 mln. EUR).

Su ERPF ir Sanglaudos fondu susijusios pataisos vietoje 2014 m. yra pirmą kartą nurodytos abiejose, t. y. 6.2.1 ir 6.2.2, lentelėse, – taigi į 2013 m. lyginamąsias sumas šios pataisos neįtrauktos. 2014 m. į šias lėšas įtrauktos sumos yra kaupiamosios, todėl į jas įtrauktos ir ankstesnių metų sumos.

6.2.1

6.2.2

6.2.2.   
  2014 m. atliktos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos

2014 m. atliktos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Finansinės pataisos | Susigrąžintos sumos | Iš viso 2014 m. | Iš viso 2013 m. |
| Žemės ūkis: | | | | |
| EŽŪGF | 796 | 150 | 946 | 636 |
| Kaimo plėtra | 86 | 167 | 252 | 359 |
| Sanglaudos politika: | | | | |
| ERPF (12) | 1  083 | 1 | 1  084 | 622 |
| Sanglaudos fondas | 236 | — | 236 | 277 |
| ESF | 289 | 1 | 290 | 882 |
| ŽOFP/EŽF | 41 | 25 | 66 | 28 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 13 | 5 | 18 | 16 |
| Kita | — | — | — | 16 |
| Vidaus politikos sritys | 5 | 274 | 279 | 401 |
| Išorės politikos sritys | nėra duomenų | 108 | 108 | 93 |
| Administravimas | nėra duomenų | 5 | 5 | 6 |
| Iš viso atlikta 2014 m. | 2  549 | 736 | 3  285 | |
| Iš viso atlikta 2013 m. | 2  472 | 862 | | 3  334 |

(mln. EUR)

Finansinės pataisos

Susigrąžintos sumos

Iš viso 2014 m.

Iš viso 2013 m.

Žemės ūkis:

EŽŪGF

796

150

946

636

Kaimo plėtra

86

167

252

359

Sanglaudos politika:

ERPF (12)

12

1  083

1

1  084

622

Sanglaudos fondas

236

—

236

277

ESF

289

1

290

882

ŽOFP/EŽF

41

25

66

28

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

13

5

18

16

Kita

—

—

—

16

Vidaus politikos sritys

5

274

279

401

Išorės politikos sritys

nėra duomenų

nėra duomenų

108

108

108

108

93

93

Administravimas

nėra duomenų

nėra duomenų

5

5

5

5

6

6

Iš viso atlikta 2014 m.

Iš viso atlikta 2014 m.

2  549

2  549

736

736

3  285

3  285

Iš viso atlikta 2013 m.

Iš viso atlikta 2013 m.

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

Į pirmiau nurodytas 2014 m. sumas įtrauktos vietoje įvykdytos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos, kurių bendra vertė – 782 mln. EUR (žemės ūkis – 6 mln. EUR, sanglaudos politika – 494 mln. EUR, vidaus politika – 207 mln. EUR, išorės politika 71 mln. EUR ir administravimas – 4 mln. EUR).

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

Finansinės pataisos yra susijusios su valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumais, kuriuos Komisija nustatė atlikdama auditus pagal daugiametes atitikties patvirtinimo procedūras. Be to, pataisos taikomos ir pagal metinius finansinės atitikties patvirtinimo sprendimus. Finansinėmis pataisomis valstybės narės skatinamos tobulinti savo valdymo ir kontrolės sistemas ir susigrąžinant lėšas apsaugoti ES biudžetą nuo neteisėtų išlaidų.

Suma, kuri patvirtinta arba dėl kurios priimtas sprendimas, apima Atitikties patvirtinimo sprendimą (ES) 2015/103 (atitinkamai 1  243 mln. EUR ir 166 mln. EUR sumos, skirtos EŽŪGF ir EŽŪFKP), kurį prieš metų pabaigą patvirtino Komisijos tarnybos, tačiau oficialiai Komisija priėmė tik 2015 m. sausio mėn. Šios sumos kaip sukauptos pajamos taip pat įtrauktos 2014 m. gruodžio 31 d.

Su EŽŪGF ir EŽŪFKP susijusios finansinės pataisos, viršijančios 0,01 % BVP, valstybės narės prašymu gali būti įvykdomos trimis metinėmis įmokomis. Be to, kai kuriais atvejais (kai valstybėms narėms finansinė pagalba teikiama remiantis 2010 m. birželio 7 d. pasirašytu Europos finansinio stabilumo fondo pagrindų susitarimu) įvykdymo data atidėta 18 mėnesių. Šiomis priemonėmis siekiama užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės sumas į ES biudžetą faktiškai grąžintų nekeldamos pavojaus savo nacionaliniams biudžetams. Dėl mokėjimų atidedant ir dalimis 566 mln. EUR (EŽŪGF 515 mln. EUR ir EŽŪFKP 51 mln. EUR) išauga nurodomas skirtumas tarp sumų, kurios patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas, ir faktiškai grąžintų sumų. Likusi sumos dalis yra susijusi su Sprendimu (ES) 2015/103, kuris patvirtintas 2014 m. gruodžio mėn., bet priimtas tik 2015 m. sausio mėn. (žr. pirmesnes pastabas).

Dėl mokėjimo agentūrų įvykdytų pažeidimų susigrąžinamomis sumomis Komisija mažina pagal būsimus prašymus kompensuoti sąnaudas valstybėms narėms išmokamas sumas. EŽŪGF atveju Komisija įrašo visą ūkininkams išmokėtą sumą kaip išlaidas. Ja paaiškinamas skirtumas tarp išmokų ūkininkams ir kaip asignuotosios įplaukos mokėjimo agentūroms kompensuojamų sumų, skiriamų žemės ūkio išlaidoms finansuoti. EŽŪFKP atveju Komisija įrašo grynąją finansuoti tinkamą sumą, atėmus pataisas ir susigrąžintas sumas, kaip išlaidas.

Sanglaudos politika

Sanglaudos politika

Pagal sanglaudos politiką finansinės pataisos yra susijusios su valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumais, kuriuos Komisija nustatė atlikdama auditus. Dažniausiai jos taikomos, kai valstybių narių valdžios institucijos atšaukia pradžioje deklaruotas išlaidas, pakeisdamos jas naujomis išlaidomis. Tokiais atvejais valstybės narės ES lėšų nepraranda. Be to, valstybės narės gali deklaruoti papildomus projektus ir tai faktiškai prilygtų mažesniam bendro finansavimo procentiniam dydžiui pagal prioritetinę kryptį ir (arba) programą, nes panaikintas finansuoti netinkamas išlaidas gali tekti finansuoti iš nacionalinio biudžeto.

Kai šios priemonės negalimos ar neleistinos, taikomos finansinės pataisos, dėl kurių atitinkama valstybė narė ES lėšas praranda. Taip gali nutikti, kai programos jau užbaigtos arba kai valstybės narės negali pateikti pakankamai finansuoti tinkamų išlaidų ar projektų.

2014 m. įvykdytos finansinės pataisos buvo susijusios su pataisomis, kurios buvo patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas 2014 m. (1  365 mln. EUR) ar ankstesniais laikotarpiais (297 mln. EUR).

Sanglaudos politikos finansinės pataisos 2014 m. buvo įvykdytos taip:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | ERPF | Sanglaudos fondas | ESF | ŽOFP/EŽF | EŽŪOGF Orientavimo skyrius | Iš viso |
| Įsipareigojimų panaikinimas/sumų atskaitymas užbaigiant 2000–2006 m. programas | 448 | 136 | 114 | 8 | 8 | 714 |
| Valstybių narių panaikintos 2007–2013 m. sumos | 242 | 22 | 92 | 16 | — | 372 |
| Vykdomieji raštai sumoms išieškoti | 24 | 17 | 19 | 17 | 5 | 82 |
| Pataisos vietoje | 370 | 60 | 64 | — | — | 494 |
| Iš viso atlikta 2014 m. | 1  083 | 236 | 289 | 41 | 13 | 1  662 |

(mln. EUR)

ERPF

Sanglaudos fondas

ESF

ŽOFP/EŽF

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

Iš viso

Įsipareigojimų panaikinimas/sumų atskaitymas užbaigiant 2000–2006 m. programas

448

136

114

8

8

714

Valstybių narių panaikintos 2007–2013 m. sumos

242

22

92

16

—

372

Vykdomieji raštai sumoms išieškoti

24

17

19

17

5

82

Pataisos vietoje

370

60

64

—

—

494

Iš viso atlikta 2014 m.

Iš viso atlikta 2014 m.

1  083

1  083

236

236

289

289

41

41

13

13

1  662

1  662

6.3.   KOMISIJOS PREVENCINIAI MECHANIZMAI

KOMISIJOS PREVENCINIAI MECHANIZMAI

ES biudžetui apsaugoti Komisija naudoja keletą prevencinių mechanizmų. Vykdant tiesioginį valdymą, prevenciniai veiksmai apima atsakingų tarnybų atliekamus patikrinimus, skirtus nustatyti ar išlaidos, kurias lėšų gavėjai prašo kompensuoti, atitinka reikalavimus. Šie ex ante patikrinimai yra įtraukti į programų valdymo procesus ir yra skirti padengiamų išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui užtikrinti. Komisijos tarnybos taip pat gali pateikti rekomendacijas, visų pirma sutartiniais klausimais, siekdamos užtikrinti patikimą ir veiksmingą finansavimo valdymą, taigi ir mažesnę pažeidimų riziką.

ex ante

Pagal pasidalijamąjį išlaidų (t. y. žemės ūkio ir sanglaudos politikos išlaidų) valdymą valstybės narės per visą išlaidų ciklą pirmiausia privalo užtikrinti, kad iš ES biudžeto apmokėtos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos. Prevenciniai mechanizmai taip pat egzistuoja Komisijos lygmeniu: ji atlieka priežiūros įstaigos vaidmenį. Komisija gali:

| — | užlaikyti mokėjimo terminą ne ilgesniam kaip 6 mėn. laikotarpiui, jeigu:






  a) | yra įrodymų, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, arba |
| --- | --- | --- |

—

užlaikyti mokėjimo terminą ne ilgesniam kaip 6 mėn. laikotarpiui, jeigu:

a)

yra įrodymų, kad esama didelių atitinkamos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, arba

| b) | Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, atsižvelgdamos į gautą informaciją, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas. |
| --- | --- |

b)

Komisijos tarnybos turi atlikti papildomus patikrinimus, atsižvelgdamos į gautą informaciją, kad patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas.

Užbaigus bylos tyrimą (išsiuntus sustabdymo nutraukimo raštą), užlaikyta suma gali būti tvarkoma ir išmokama valstybių narių valdžios institucijoms su sąlyga, kad turima pakankamai lėšų ir nėra jokių kitų su programa susijusių problemų;

| — | sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei šiais trim atvejais:






  a) | yra įrodymų, kad esama didelių programos valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų ir valstybė narė nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių, arba |
| --- | --- | --- |

—

sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo valstybei narei šiais trim atvejais:

a)

yra įrodymų, kad esama didelių programos valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų ir valstybė narė nesiėmė reikiamų taisomųjų priemonių, arba

| b) | patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba |
| --- | --- |

b)

patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos yra susijusios su dideliu pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba

| c) | valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus. |
| --- | --- |

c)

valstybė narė smarkiai pažeidė savo valdymo ir kontrolės įsipareigojimus.

Jeigu valstybė narė reikiamų priemonių nesiima, Komisija gali nuspręsti nustatyti finansinę pataisą.

Mokėjimų nutraukimas

Mokėjimų nutraukimas

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2007–2013 m. programavimo laikotarpis |
| Iš viso neišspręstų atvejų 2013 m. gruodžio 31 d. | 2014 m. nauji atvejai | 2014 m. išspręsti atvejai | Iš viso neišspręstų atvejų 2014 m. gruodžio 31 d. |
| Fondas | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma | Atvejų skaičius | Suma |
| EŽŪFKP (13) | 2 | 1 | 15 | 79 | 17 | 80 | — | — |
| ERPF ir Sanglaudos fondas | 101 | 1  608 | 134 | 6  227 | 137 | 3  998 | 98 | 3  837 |
| ESF | 20 | 272 | 31 | 1  323 | 19 | 625 | 32 | 970 |
| EŽF | 10 | 97 | 13 | 103 | 15 | 186 | 8 | 14 |
| Iš viso | 133 | 1  978 | 193 | 7  732 | 188 | 4  889 | 138 | 4  821 |

(mln. EUR)

2007–2013 m. programavimo laikotarpis

Iš viso neišspręstų atvejų 2013 m. gruodžio 31 d.

2014 m. nauji atvejai

2014 m. išspręsti atvejai

Iš viso neišspręstų atvejų 2014 m. gruodžio 31 d.

Fondas

Fondas

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

Atvejų skaičius

Suma

EŽŪFKP (13)

13

2

1

15

79

17

80

—

—

ERPF ir Sanglaudos fondas

101

1  608

134

6  227

137

3  998

98

3  837

ESF

20

272

31

1  323

19

625

32

970

EŽF

10

97

13

103

15

186

8

14

Iš viso

Iš viso

133

133

1  978

1  978

193

193

7  732

7  732

188

188

4  889

4  889

138

138

4  821

4  821

Sustabdymas ir sumažinimas

Sustabdymas ir sumažinimas

Dėl EŽŪGF ir Sanglaudos fondo 2013 m. pabaigoje vis dar galiojo penki sprendimai sustabdyti išmokų mokėjimą (2013 m. buvo priimtas sprendimas vienu atveju panaikinti sustabdymą, tačiau apie tai pranešta 2014 m.). 2014 m. priimti sprendimai panaikinti sustabdymą dviems programoms. Kiti trys sprendimai sustabdyti išmokų mokėjimą 2014 m. pabaigoje dar galiojo. 2014 m. priimti keturi nauji sprendimai sustabdyti išmokų mokėjimą. Metų pabaigoje du iš jų dar galiojo.

EŽŪGF

Sanglaudos fondo

Vienas sprendimas sustabdyti išmokų mokėjimą iš ESF, priimtas 2011 m., vis dar galiojo 2014 m. pabaigoje. Iš 2013 m. priimtų vienuolikos sprendimų sustabdyti išmokų mokėjimą 2014 m. pabaigoje septyni dar galiojo. 2014 m. priimti vienuolika naujų sprendimų sustabdyti išmokų mokėjimą, kurie 2014 m. pabaigoje dar galiojo.

ESF

Vienos valstybės narės valdymo ir kontrolės sistemoje aptikus trūkumą, susijusį su ES priemone pertekliniam žvejybos pajėgumui mažinti, 2014 m. buvo priimtas vienas sprendimas sustabdyti išmokų mokėjimą iš EŽF.

EŽF

2014 m. nebuvo priimta sprendimų sustabdyti išmokų mokėjimą iš EŽŪFKP. 2014 m. priimtas vienas sprendimas mažinti iš EŽŪGF mokamas išmokas ir trys sprendimai mažinti iš EŽŪFKP mokamas išmokas. Metų pabaigoje galiojo 5 sprendimai mažinti iš EŽŪFKP mokamas išmokas.

EŽŪFKP

EŽŪGF

6.4.   NEPANAUDOTŲ IŠANKSTINIO FINANSAVIMO SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS

NEPANAUDOTŲ IŠANKSTINIO FINANSAVIMO SUMŲ SUSIGRĄŽINIMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| Žemės ūkis: | | |
| EŽŪGF | — | — |
| Kaimo plėtra | — | — |
| Sanglaudos politika: | | |
| ERPF | — | 68 |
| Sanglaudos fondas | — | 4 |
| ESF | 9 | 53 |
| ŽOFP/EŽF | 10 | 7 |
| EŽŪOGF Orientavimo skyrius | 6 | 3 |
| Vidaus politikos sritys | 278 | 208 |
| Išorės politikos sritys | 95 | 91 |
| Administravimas | 2 | 1 |
| Iš viso susigrąžinta | 400 | 435 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

Žemės ūkis:

EŽŪGF

—

—

Kaimo plėtra

—

—

Sanglaudos politika:

ERPF

—

68

Sanglaudos fondas

—

4

ESF

9

53

ŽOFP/EŽF

10

7

EŽŪOGF Orientavimo skyrius

6

3

Vidaus politikos sritys

278

208

Išorės politikos sritys

95

91

Administravimas

2

1

Iš viso susigrąžinta

Iš viso susigrąžinta

400

400

435

435

Nepanaudotų išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimo nereikia painioti su susigrąžintomis netvarkingomis išlaidomis. Komisijos tarnyboms nustačius susigrąžintinas išmokėtas išankstinio finansavimo sumas ir jas susigrąžinus, šios sumos įtraukiamos į įprastų finansinių pataisų ar susigrąžintų lėšų sumas. Išsamesnės informacijos apie išankstinį finansavimą taip pat rasite 2.5 pastaboje.

2.5

7.   FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS

Toliau nurodyta ES finansinės rizikos valdymo informacija susijusi su:

| — | skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Komisija vykdo pasitelkusi šias priemones: EFSM, MBP, MFP ir Euratomo veiksmus ir likviduojamą EAPB; |
| --- | --- |

—

skolinimo ir skolinimosi veikla, kurią Komisija vykdo pasitelkusi šias priemones: EFSM, MBP, MFP ir Euratomo veiksmus ir likviduojamą EAPB;

| — | iždo operacijomis, kurias atlieka Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą; |
| --- | --- |

—

iždo operacijomis, kurias atlieka Komisija, kad įvykdytų ES biudžetą, įskaitant baudų surinkimą;

| — | išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais ir |
| --- | --- |

—

išorės veiksmų garantijų fondo veiksmais ir

| — | finansinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš biudžeto. |
| --- | --- |

—

finansinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš biudžeto.

7.1.   RIZIKOS RŪŠYS

RIZIKOS RŪŠYS

Rinkos rizika yra rizika, kad dėl rinkos kainų svyravimo svyruos finansinės priemonės tikroji vertė arba pinigų srautai. Rinkos rizika apima ne tik nuostolių, bet ir pelno galimybę. Ją sudaro valiutos kurso rizika, palūkanų normos rizika ir kita kainų rizika (didelės kitos kainų rizikos ES nėra).

Rinkos rizika

| (1) | Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu. |
| --- | --- |

(1)

Valiutos kurso rizika yra rizika, kad ES operacijų arba investicijų vertę paveiks valiutos kurso pokyčiai. Ši rizika kyla dėl vienos valiutos kainos pokyčio kitos valiutos atžvilgiu.

Valiutos kurso rizika

| (2) | Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai. |
| --- | --- |

(2)

Palūkanų normos rizika yra galimybė, kad pakilus palūkanų normai sumažės vertybinio popieriaus, visų pirma obligacijos, vertė. Apskritai didėjant palūkanų normai, fiksuotų palūkanų obligacijų kaina mažėja, ir atvirkščiai.

Palūkanų normos rizika

Kredito rizika yra nuostolio rizika, kylanti dėl skolininko arba paskolos gavėjo paskolos arba kito kredito (pagrindinės sumos arba palūkanų arba abiejų) nemokėjimo arba dėl sutartinių įsipareigojimų nevykdymo. Įsipareigojimų nevykdymo atvejai apima mokėjimo vėlavimą, paskolos gavėjo mokėjimų restruktūrizavimą ir bankrotą.

Kredito rizika

Likvidumo rizika – tai rizika, atsirandanti dėl sunkumų parduoti turtą, pavyzdžiui, tai yra rizika, kad konkretaus vertybinio popieriaus ar turto nebus galima greitai parduoti rinkoje, norint išvengti nuostolių ar siekiant įvykdyti įsipareigojimą.

Likvidumo rizika

7.2.   RIZIKOS VALDYMO METODAI

RIZIKOS VALDYMO METODAI

Vis labiau ES biudžeto vykdymas priklauso nuo naudojamų finansinių priemonių. Skirtingai nei tradicinis metodas, pagal kurį biudžetas įgyvendinamas teikiant dotacijas ir subsidijas, šis naujas metodas grindžiamas idėja, kad už kiekvieną iš biudžeto taikant finansines priemones išleistą eurą dėl sverto koeficiento galutinis paramos gavėjas gauna daugiau nei 1 EUR finansinės paramos. Protingai naudojant ES biudžetą kuo labiau padidinamas turimų lėšų poveikis. Daugiau informacijos apie susijusias sumas pateikta 2.4 pastaboje.

2.4

Paprastai daugumos finansinių priemonių įgyvendinimas yra patikėtas arba pagal EK ir EIB susitarimą EIB grupei (į kurią įeina EIF), arba kitiems finansiniams tarpininkams. Siekiant užtikrinti tinkamą ES lėšų valdymą ir tinkamą su jomis susijusių ataskaitų teikimą, į susitarimus, kurie pasirašomi su šiais tarpininkais, įtraukiamos griežtos jiems taikomos sąlygos ir prievolės. Kai kuriai nors priemonei skiriamas finansinis įnašas, lėšos pervedamos į konkrečiai tam tikslui atidarytą finansinio tarpininko banko sąskaitą (t. y. patikos sąskaitą). Priklausomai nuo priemonės finansinis tarpininkas gali naudoti šioje patikos sąskaitoje esančias lėšas paskoloms teikti, skolos priemonėms leisti ir t. t. Paprastai finansinių priemonių pajamos turi būti grąžinamos į ES biudžetą.

Dažniausiai su šiomis finansinėmis priemonėmis susijusiai rizikai taikoma viršutinė riba, kuri nurodoma susitarime dėl šių priemonių ir kurią atitinkanti suma yra įtraukiama į biudžetą kaip numatyta tai priemonei. Kadangi Komisijai dažnai tenka prisiimti pirmojo nuostolio dalį ir kadangi priemonių paskirtis – finansuoti rizikingesnius gavėjus (kuriems sudėtinga gauti finansavimą iš komercinių bankų), tikėtina, kad ES biudžetas patirs bent nedidelius nuostolius.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimo ir skolinimosi operacijas, kaip ir susijusį iždo valdymą, ES vykdo pagal atitinkamus Tarybos sprendimus, jei taikytina, ir vidaus gaires. Parengti raštiški procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai pasiskolintos lėšos, paskolos ir iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Paprastai veikla, kuria kompensuojami palūkanų normų pokyčiai ir užsienio valiutos kurso pokyčiai (apsidraudimo veikla), nevykdoma, kadangi skolinimo operacijos dažniausiai finansuojamos kompensacinėmis skolinimosi operacijomis, kurios nesukuria atvirų palūkanų normų arba valiutos pozicijų. Nuolatos tikrinama, ar naudojamasi kompensaciniu poveikiu.

Iždas

Iždas

Komisijos iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai išdėstyti Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (iš dalies pakeistame Tarybos reglamentais (EB, Euratomas) Nr. 2028/2004 ir (EB, Euratomas) Nr. 105/2009) ir Finansų reglamente bei jo taikymo taisyklėse.

Remiantis pirmiau nurodytais reglamentais, taikomi šie pagrindiniai principai:

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius į sąskaitas, šiuo tikslu Komisijos vardu atidarytas ižde arba kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti savo grynųjų pinigų poreikius.

| — | Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais. |
| --- | --- |

—

Valstybės narės moka nuosavus išteklius nacionalinėmis valiutomis, o Komisijos mokėjimai daugiausia atliekami eurais.

| — | Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimą ir tam tikromis sąlygomis tuo atveju, kai grynųjų pinigų poreikiai viršija sąskaitose esančias lėšas. |
| --- | --- |

—

Komisijos vardu atidarytų banko sąskaitų pereikvoti negalima. Šis apribojimas netaikomas Komisijos nuosavų išteklių sąskaitoms įsipareigojimų nevykdymo atveju, kai paskolų sutartis pasirašyta arba joms suteikta garantija pagal ES Tarybos reglamentus ir sprendimą ir tam tikromis sąlygomis tuo atveju, kai grynųjų pinigų poreikiai viršija sąskaitose esančias lėšas.

| — | Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais. |
| --- | --- |

—

Bankų sąskaitose ne eurais laikomų lėšų likučiai panaudojami mokėjimams tomis pačiomis valiutomis arba periodiškai perskaičiuojami eurais.

Be nuosavų išteklių sąskaitų, Komisija yra atidariusi kitas banko sąskaitas centriniuose ir komerciniuose bankuose, kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą.

Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai.

Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas Komisijos iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus (pavyzdžiui: mokėjimo atlikimą ir grynųjų pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavimą, veiklos tęstinumą ir t. t.) ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Be to, Biudžeto generalinis direktoratas ir Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas tarpusavyje keičiasi informacija apie rizikos valdymą ir geriausias pozicijas.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktų baudų indėliai

Laikinai surinktų baudų indėliai

Iki 2010 m. gautos sumos lieka bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms laikyti, sąskaitose. Bankų atranka vykdoma laikantis konkurso tvarkos, nustatytos Finansiniame reglamente. Lėšų laikymą konkrečiuose bankuose lemia vidaus rizikos valdymo politika, pagal kurią nustatomi kredito reitingo reikalavimai ir lėšų sumos, kurias galima laikyti, proporcingai sandorio šalies nuosavybei. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus politikos ir procedūrų.

Laikinai surinktų baudų BUFI portfelis

Laikinai surinktų baudų BUFI portfelis

Nuo 2010 m. skirtos ir laikinai surinktos baudos investuojamos į specialiai sukurtą BUFI fondą. Pagrindiniai fondo tikslai – mažinti su finansų rinkomis susijusią riziką ir sudaryti vienodas sąlygas visiems subjektams, kuriems skirta baudų, suteikiant jiems garantuotą grąžą, apskaičiuotą tuo pačiu pagrindu. Laikinai surinktų baudų turto valdymą vykdo Komisija, laikydamasi vidaus turto valdymo gairių. Parengti procedūrų vadovai, apimantys konkrečias sritis, kaip antai, iždo valdymas, kuriuos taiko atitinkami vykdomieji padaliniai. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus gairių ir procedūrų.

Turto valdymo tikslai – investuoti Komisijai laikinai sumokėtas baudas taip, kad:

| a) | būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir |
| --- | --- |

a)

būtų užtikrinta, kad prireikus lėšomis būtų galima greitai pasinaudoti, ir

| b) | būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų bent jau lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas. |
| --- | --- |

b)

būtų siekiama įprastomis aplinkybėmis gauti investicijų grąžą, kuri vidutiniškai būtų bent jau lygi BUFI lyginamajam indeksui atėmus patirtas sąnaudas.

Iš esmės investicijos gali būti tik šių kategorijų: laikinieji indėliai euro zonos šalių centriniuose bankuose, euro zonos valstybių garantuotų skolų valdymo agentūrose, valstybiniuose arba valstybių garantuojamuose bankuose arba viršvalstybinėse institucijose, ir obligacijos, vekseliai ir indėlių sertifikatai, išleidžiami valstybinių arba viršvalstybinių institucijų.

Banko garantijos

Banko garantijos

Didelės finansų įstaigų suteiktų garantijų sumos laikomos Komisijoje, kiek tai susiję su baudomis, kurias ji skiria ES konkurencijos taisykles pažeidusioms bendrovėms (žr. 2.6.1.2 pastabą). Šias garantijas kaip laikinų mokėjimų alternatyvą teikia bendrovės, kurioms skirtos baudos. Garantijos valdomos laikantis vidaus rizikos valdymo politikos. Nustatoma ir vertinama finansinė ir veiklos rizika, taip pat reguliariai tikrinama, kaip laikomasi vidaus politikos ir procedūrų.

2.6.1.2

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo turto valdymo taisyklės ir principai išdėstyti 1994 m. lapkričio 25 d. Europos Komisijos ir EIB konvencijoje ir jos vėlesniuose 1996 m. rugsėjo 17–23 d., 2002 m. gegužės 8 d., 2008 m. vasario 25 d. ir 2010 m. lapkričio 9 d. pakeitimuose. Fondas veiklą vykdo tik eurais. Investicijos atliekamos tik šia valiuta, siekiant išvengti bet kokios užsienio valiutos kurso rizikos. Turto valdymas grindžiamas įprastomis atsargumo taisyklėmis, kurių reikia laikytis vykdant finansinę veiklą. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas rizikos mažinimui ir užtikrinimui, kad valdomą turtą pakankamai greitai būtų galima parduoti arba perleisti, atsižvelgiant į prisiimtus įsipareigojimus.

7.2.1.   
  Finansinių priemonių balansinės vertės ir tikrosios vertės suderinimas

Finansinių priemonių balansinės vertės ir tikrosios vertės suderinimas

Finansinio turto balansinės vertės ir tikrosios vertės suderinimas pagal klasę

Finansinio turto balansinės vertės ir tikrosios vertės suderinimas pagal klasę

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Balansinė vertė | Tikroji vertė | Balansinė vertė | Tikroji vertė |
| Finansinio turto tikroji vertė | | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 9  406 | 9  406 | 7  870 | 7  870 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 17  545 | 17  545 | 9  510 | 9  510 |
| Iš viso | 26  951 | 26  951 | 17  380 | 17  380 |
| Finansinio turto amortizuota savikaina | | | | |
| Paskolos | 58  843 | 58  843 | 57  545 | 57  545 |
| Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos | 15  578 | 15  578 | 13  680 | 13  680 |
| Iš viso | 74  421 | 74  421 | 71  225 | 71  225 |
| Iš viso | 1 01  372 | 1 01  372 | 88  605 | 88  605 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Balansinė vertė

Tikroji vertė

Balansinė vertė

Tikroji vertė

Finansinio turto tikroji vertė

Finansinio turto tikroji vertė

Parduoti laikomas finansinis turtas

9  406

9  406

7  870

7  870

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

17  545

17  545

9  510

9  510

Iš viso

26  951

26  951

26  951

26  951

17  380

17  380

17  380

17  380

Finansinio turto amortizuota savikaina

Finansinio turto amortizuota savikaina

Paskolos

58  843

58  843

57  545

57  545

Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos

15  578

15  578

13  680

13  680

Iš viso

74  421

74  421

74  421

74  421

71  225

71  225

71  225

71  225

Iš viso

Iš viso

1 01  372

1 01  372

1 01  372

1 01  372

88  605

88  605

88  605

88  605

Finansinių įsipareigojimų balansinės vertės ir tikrosios vertės suderinimas pagal klasę

Finansinių įsipareigojimų balansinės vertės ir tikrosios vertės suderinimas pagal klasę

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| | Balansinė vertė | Tikroji vertė | Balansinė vertė | Tikroji vertė |
| Finansinių įsipareigojimų tikroji vertė | — | — | — | — |
| Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina | | | | |
| Pasiskolintos lėšos | 58  470 | 58  470 | 57  218 | 57  218 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 1  755 | 1  755 | 1  838 | 1  838 |
| Mokėtinos sumos | 43  180 | 43  180 | 36  213 | 36  213 |
| Kita | 454 | 454 | 477 | 477 |
| Iš viso | 1 03  859 | 1 03  859 | 95  746 | 95  746 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Balansinė vertė

Tikroji vertė

Balansinė vertė

Tikroji vertė

Finansinių įsipareigojimų tikroji vertė

Finansinių įsipareigojimų tikroji vertė

—

—

—

—

Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

Finansinių įsipareigojimų amortizuota savikaina

Pasiskolintos lėšos

58  470

58  470

57  218

57  218

Finansinės nuomos įsipareigojimai

1  755

1  755

1  838

1  838

Mokėtinos sumos

43  180

43  180

36  213

36  213

Kita

454

454

477

477

Iš viso

Iš viso

1 03  859

1 03  859

1 03  859

1 03  859

95  746

95  746

95  746

95  746

7.3.   VALIUTOS RIZIKA

VALIUTOS RIZIKA

Metų pabaigoje ES finansinėms priemonėms tenkančios valiutos rizikos grynoji pozicija

Metų pabaigoje ES finansinėms priemonėms tenkančios valiutos rizikos grynoji pozicija

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Kita | Iš viso | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Kita | Iš viso |
| Finansinis turtas | | | | | | | | | | | | | | |
| Parduoti laikomas finansinis turtas | 68 | 77 | 7 | 9 | 9  203 | 42 | 9  406 | 39 | 66 | 13 | 19 | 7  732 | — | 7  870 |
| Paskolos (14) | 2 | 0 | — | — | 303 | 28 | 334 | 1 | — | — | — | 277 | 8 | 286 |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 2 | 4  102 | 50 | 88 | 11  197 | 140 | 15  578 | 1 | 1  050 | 42 | 79 | 12  284 | 224 | 13  680 |
| Pinigai ir pinigų ekvivalentai | 44 | 1  157 | 471 | 928 | 14  180 | 764 | 17  545 | 39 | 140 | 446 | 257 | 8  225 | 403 | 9  510 |
| Iš viso | 116 | 5  336 | 528 | 1  024 | 34  883 | 974 | 42  862 | 80 | 1  256 | 501 | 355 | 28  518 | 635 | 31  345 |
| Finansiniai įsipareigojimai | | | | | | | | | | | | | | |
| Mokėtinos sumos | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Iš viso | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Iš viso | 116 | 5  326 | 528 | 1  024 | (8  284) | 972 | (318) | 80 | 1  251 | 501 | 355 | (7  638) | 583 | (4  868) |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Kita

Iš viso

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Kita

Iš viso

Finansinis turtas

Finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas

68

77

7

9

9  203

42

9  406

39

66

13

19

7  732

—

7  870

Paskolos (14)

14

2

0

—

—

303

28

334

1

—

—

—

277

8

286

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

2

4  102

50

88

11  197

140

15  578

1

1  050

42

79

12  284

224

13  680

Pinigai ir pinigų ekvivalentai

44

1  157

471

928

14  180

764

17  545

39

140

446

257

8  225

403

9  510

Iš viso

116

116

5  336

5  336

528

528

1  024

1  024

34  883

34  883

974

974

42  862

42  862

80

80

1  256

1  256

501

501

355

355

28  518

28  518

635

635

31  345

31  345

Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai

Mokėtinos sumos

0

(10)

0

0

(43  168)

(2)

(43  180)

—

(5)

—

—

(36  156)

(52)

(36  213)

Iš viso

0

0

(10)

(10)

0

0

0

0

(43  168)

(43  168)

(2)

(2)

(43  180)

(43  180)

—

(5)

(5)

—

—

(36  156)

(36  156)

(52)

(52)

(36  213)

(36  213)

Iš viso

Iš viso

116

116

5  326

5  326

528

528

1  024

1  024

(8  284)

(8  284)

972

972

(318)

(318)

80

80

1  251

1  251

501

501

355

355

(7  638)

(7  638)

583

583

(4  868)

(4  868)

Jei kitų valiutų atžvilgiu euras būtų sustiprėjęs 10 %, poveikis būtų buvęs toks:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Ekonominis rezultatas |
| USD | GBP | DKK | SEK | Kita |
| 2014 12 31 | (4) | (483) | (47) | (92) | 0 |
| 2013 12 31 | (3) | (107) | (44) | (30) | — |

(mln. EUR)

Ekonominis rezultatas

USD

GBP

DKK

SEK

Kita

2014 12 31

(4)

(483)

(47)

(92)

0

2013 12 31

(3)

(107)

(44)

(30)

—

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Grynasis turtas |
| USD | GBP | DKK | SEK | Kita |
| 2014 12 31 | (6) | (7) | (1) | (1) | — |
| 2013 12 31 | (4) | (6) | (1) | (2) | — |

(mln. EUR)

Grynasis turtas

USD

GBP

DKK

SEK

Kita

2014 12 31

(6)

(7)

(1)

(1)

—

2013 12 31

(4)

(6)

(1)

(2)

—

Jei šių valiutų atžvilgiu euras būtų susilpnėjęs 10 %, poveikis būtų buvęs toks:

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Ekonominis rezultatas |
| USD | GBP | DKK | SEK | Kita |
| 2014 12 31 | 5 | 591 | 58 | 113 | — |
| 2013 12 31 | 4 | 131 | 53 | 38 | — |

(mln. EUR)

Ekonominis rezultatas

USD

GBP

DKK

SEK

Kita

2014 12 31

5

591

58

113

—

2013 12 31

4

131

53

38

—

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Grynasis turtas |
| USD | GBP | DKK | SEK | Kita |
| 2014 12 31 | 8 | 9 | 1 | 1 | — |
| 2013 12 31 | 4 | 7 | 1 | 2 | — |

(mln. EUR)

Grynasis turtas

USD

GBP

DKK

SEK

Kita

2014 12 31

8

9

1

1

—

2013 12 31

4

7

1

2

—

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Dauguma finansinio turto ir įsipareigojimų išreikšti eurais, todėl užsienio valiutos kurso rizikos ES nėra. Tačiau ES yra suteikusi paskolų JAV doleriais per Euratomo finansinę priemonę, kurios finansuojamos iš skolintos atitinkamos sumos JAV doleriais (kompensacinė operacija). Balanso sudarymo dieną dėl Euratomo užsienio valiutos kurso rizikos ES nebuvo.

Iždas

Iždas

Nuosavi ištekliai, kuriuos valstybės narės moka ne eurais, laikomi nuosavų išteklių sąskaitose pagal Nuosavų išteklių reglamentą. Jie perskaičiuojami eurais, kai jų reikia mokėjimams atlikti. Šių lėšų valdymo procedūros nustatytos pirmiau nurodytame reglamente. Retais atvejais šios lėšos tiesiogiai naudojamos mokėjimams, kurie bus atliekami ta pačia valiuta, atlikti.

Komerciniuose bankuose Komisija laiko sąskaitas ne euro, bet kitomis ES valiutomis, JAV doleriais ir Šveicarijos frankais, kad galėtų atlikti mokėjimus tomis valiutomis. Šios sąskaitos papildomos atsižvelgiant į atliktinų mokėjimų sumą, todėl jų likučiai yra labai maži ir valiutos kurso rizikos nepatiriama.

Kai įvairios įplaukos (kitokios nei nuosavi ištekliai) gaunamos ne euro, bet kita valiuta, jos pervedamos į Komisijos sąskaitas ta pačia valiuta, jeigu reikia padengti mokėjimus, arba perskaičiuojamos eurais ir pervedamos į sąskaitas eurais. Avansinės sąskaitos ne euro, bet kita valiuta papildomos atsižvelgiant į apskaičiuotus trumpalaikius vietos mokėjimų ta pačia valiuta poreikius. Likučiai šiose sąskaitose laikomi neviršijant atitinkamų viršutinių ribų.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Kadangi visos baudos nurodomos ir mokamos eurais, užsienio valiutos kurso rizikos nepatiriama.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo finansinis turtas nurodytas eurais, todėl valiutos kurso rizikos nėra. Dėl reikalavimų Garantijų fondui, pateiktų dėl paskolos gavėjo mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo, ES perimtos paskolos yra dengiamos pirmine jų valiuta, todėl Europos Sąjungai kelia valiutos kurso riziką. Kadangi paskolų grąžinimo laikotarpis nėra žinomas, veikla, kuria kompensuojami užsienio valiutos kurso pokyčiai (apsidraudimo veikla), nevykdoma.

7.4.   PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA

Toliau pateiktoje lentelėje parodomas parduoti laikomo finansinio turto palūkanų normos jautrumas, kai numanomas galimas palūkanų normos pokytis yra +/- 1 %.

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Padidėjimas (+)/sumažėjimas (-) baziniais punktais | Poveikis ekonominiam rezultatui ir grynajam turtui |
| 2014 12 31 Parduoti laikomas finansinis turtas | + 100 | (138) |
| | - 100 | 149 |
| 2013 12 31 Parduoti laikomas finansinis turtas | + 100 | (94) |
| | - 100 | 95 |

(mln. EUR)

Padidėjimas (+)/sumažėjimas (-) baziniais punktais

Poveikis ekonominiam rezultatui ir grynajam turtui

2014 12 31 Parduoti laikomas finansinis turtas

- 100

(138)

- 100

149

2013 12 31 Parduoti laikomas finansinis turtas

- 100

(94)

- 100

95

Atliekant jautrumo analizę atsižvelgiama tik į poveikį parduoti laikomo finansinio turto kainos rizikai (tikrajai vertei). Poveikis kintamų palūkanų normų priemonių pertekliui arba deficitui neimtas domėn.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos kintamomis palūkanų normomis

Dėl skolinimosi ir skolinimo operacijų pobūdžio didelė ES turto ir įsipareigojimų dalis yra palūkanas teikiantis turtas ir įsipareigojimai. Dėl kintamomis palūkanų normomis MFP ir Euratomo pasiskolintų lėšų ES susiduria su palūkanų normos rizika. Tačiau su pasiskolintomis lėšomis susijusi palūkanų normos rizika yra kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). Balanso sudarymo dieną ES turėjo 484 mln. EUR paskolų (583 mln. EUR 2013 m.) (nominaliąja verte) kintamomis palūkanų normomis, kurios perskaičiuojamos kas 6 mėnesius.

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

Pasiskolintos lėšos ir paskolos fiksuotomis palūkanų normomis

2014 m. ES taip pat turėjo 1  692 mln. EUR MFP ir Euratomo paskolų fiksuotomis palūkanų normomis (367 mln. EUR 2013 m.), kurių galutinis grąžinimo terminas trumpesnis nei vieni metai (10 mln. EUR), nuo vienų iki penkerių metų (146 mln. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (1  536 mln. EUR). Be to, ES turi 9 paskolas pagal MB finansinę priemonę fiksuotomis palūkanų normomis, kurių bendra suma 2014 m. buvo 8,4 mlrd. EUR (11,4 mlrd. EUR 2013 m.) ir kurių galutinis grąžinimo terminas yra trumpesnis nei vieni metai (2,7 mlrd. EUR), nuo vienų iki penkerių metų (5,5 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (0,2 mlrd. EUR). Pagal EFSM finansinę priemonę 2014 m. ES turėjo 21 paskolą fiksuotomis palūkanų normomis, kurių bendra suma – 46,8 mlrd. EUR (43,8 mlrd. EUR 2013 m.) ir kurių galutinis grąžinimo terminas yra trumpesnis nei vieni metai (5 mln. EUR), nuo vienų iki penkerių metų (9,2 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (32,5 mlrd. EUR).

Iždas

Iždas

Komisijos iždas pinigų nesiskolina, todėl nepatiria palūkanų normos rizikos. Tačiau įvairiuose bankuose laikomų sąskaitų likučiams palūkanos yra skaičiuojamos. Todėl Komisija įdiegė priemones, kad užtikrintų, kad reguliariai gaunamos palūkanos už bankų sąskaitose laikomas lėšas atitiktų rinkos palūkanų normas ir jų galimą svyravimą.

Sąskaitoms, atidarytoms valstybių narių ižduose nuosavų išteklių įplaukoms, palūkanos neskaičiuojamos ir mokesčiai netaikomi. Už lėšų laikymą sąskaitose, atidarytose nacionaliniuose centriniuose bankuose, gali būti atlyginama pagal oficialius kiekvienos įstaigos taikomus tarifus.

Už vienos nakties likučius komerciniuose bankuose kasdien gaunamos palūkanos. Joms taikomos kintamosios rinkos normos ir sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su euro vienos nakties indekso vidurkiu (EONIA) ir patikslinamas, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šio vidurkio svyravimus. Kai kurių kitų sąskaitų palūkanos skaičiuojamos atsižvelgiant į ECB ribinę palūkanų normą, kurią bankas taiko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms. Paprastai pagal susitarimus taikomos nulinės palūkanų normos. Todėl rizikos, kad Komisija gauna mažesnes nei rinkos palūkanas, nėra.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Laikinai surinktos baudos (indėliai ir BUFI portfelis) ir banko garantijos

Indėliams ir banko garantijoms negresia palūkanų normos rizika. Palūkanos, gautos už indėlius, atspindi rinkos palūkanų normos bei galimus jų svyravimus. BUFI portfelyje obligacijų kintamosiomis palūkanų normomis nėra. Palūkanų normos priklausomybės nuo įvairių veiksnių parametras, portfelio trukmė, yra labai artimas BUFI indekso trukmei. Todėl bet koks neigiamas poveikis turto vertinimui būtų kompensuojamas iš BUFI įsipareigojimų pusės. Išlieka tik nedidelė palūkanų normos rizika tuo atveju, jei toks neigiamas poveikis baudos mokėjimo laikotarpiu lemtų bendrą neigiamą indekso veiklą.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Garantijų fondo išduotus kintamų palūkanų skolos vertybinius popierius veikia šių normų svyravimas, o fiksuotų palūkanų skolos vertybiniams popieriams kyla su jų tikrąja verte susijusi rizika. Fiksuotų palūkanų obligacijos balanso sudarymo dieną sudarė maždaug 65 % investicijų portfelio (58 % 2013 m.).

7.5.   KREDITO RIZIKA

KREDITO RIZIKA

Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje ES gresiančią kredito riziką rodo finansinių priemonių balansinė vertė, kaip nurodoma 2 pastaboje.

2

Finansinis turtas, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi

Finansinis turtas, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Iš viso | Nepradelsta ir vertė nesumažėjusi | Pradelsta, bet vertė nesumažėjusi |
| < 1 metai | 1–5 m. | > 5 metai |
| Paskolos | 58  843 | 58  843 | — | — | — |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 15  578 | 7  968 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. | 74  421 | 66  811 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Paskolos | 57  544 | 57  542 | 1 | 1 | — |
| Gautinos ir susigrąžintinos sumos | 13  680 | 10  029 | 1  091 | 2  117 | 443 |
| Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d. | 71  224 | 67  571 | 1  092 | 2  118 | 443 |

(mln. EUR)

Iš viso

Nepradelsta ir vertė nesumažėjusi

Pradelsta, bet vertė nesumažėjusi

< 1 metai

1–5 m.

> 5 metai

Paskolos

58  843

58  843

—

—

—

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

15  578

7  968

5  624

1  847

138

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

74  421

74  421

66  811

66  811

5  624

5  624

1  847

1  847

138

138

Paskolos

57  544

57  542

1

1

—

Gautinos ir susigrąžintinos sumos

13  680

10  029

1  091

2  117

443

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

71  224

71  224

67  571

67  571

1  092

1  092

2  118

2  118

443

443

Finansinio turto, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi, kredito kokybė

Finansinio turto, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi, kredito kokybė

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 12 31 | 2013 12 31 |
| Laikomas parduoti turtas | Paskolos ir gautinos sumos | Grynieji pinigai | Iš viso | Laikomas parduoti turtas | Paskolos ir gautinos sumos | Grynieji pinigai | Iš viso |
| Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą | | | | | | | | |
| Aukščiausio ir aukšto lygio | 7  511 | 2  951 | 13  947 | 24  409 | 6  226 | 4  779 | 7  121 | 18  126 |
| Aukštesnio vidutinio lygio | 359 | 25  045 | 2  932 | 28  335 | 138 | 209 | 1  760 | 2  107 |
| Žemesnio vidutinio lygio | 347 | 6  001 | 301 | 6  649 | 322 | 31  889 | 284 | 32  495 |
| Neinvesticinis reitingas | 42 | 28  191 | 317 | 28  550 | 57 | 26  786 | 256 | 27  099 |
| Iš viso | 8  259 | 62  188 | 17  497 | 87  944 | 6  743 | 63  663 | 9  421 | 79  827 |
| Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo | | | | | | | | |
| 1 grupė | — | 4  488 | 48 | 4  537 | — | 3  771 | 89 | 3  860 |
| 2 grupė | — | 136 | — | 136 | — | 137 | — | 137 |
| Iš viso | — | 4  624 | 48 | 4  673 | — | 3  908 | 89 | 3  997 |
| Iš viso | 8  259 | 66  812 | 17  545 | 92  616 | 6  743 | 67  571 | 9  510 | 83  824 |

(mln. EUR)

2014 12 31

2013 12 31

Laikomas parduoti turtas

Paskolos ir gautinos sumos

Grynieji pinigai

Iš viso

Laikomas parduoti turtas

Paskolos ir gautinos sumos

Grynieji pinigai

Iš viso

Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą

Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą

Aukščiausio ir aukšto lygio

7  511

2  951

13  947

24  409

6  226

4  779

7  121

18  126

Aukštesnio vidutinio lygio

359

25  045

2  932

28  335

138

209

1  760

2  107

Žemesnio vidutinio lygio

347

6  001

301

6  649

322

31  889

284

32  495

Neinvesticinis reitingas

42

28  191

317

28  550

57

26  786

256

27  099

Iš viso

8  259

8  259

62  188

62  188

17  497

17  497

87  944

87  944

6  743

6  743

63  663

63  663

9  421

9  421

79  827

79  827

Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo

Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo

1 grupė

—

4  488

48

4  537

—

3  771

89

3  860

2 grupė

—

136

—

136

—

137

—

137

Iš viso

—

4  624

4  624

48

48

4  673

4  673

—

3  908

3  908

89

89

3  997

3  997

Iš viso

Iš viso

8  259

8  259

66  812

66  812

17  545

17  545

92  616

92  616

6  743

6  743

67  571

67  571

9  510

9  510

83  824

83  824

Į pateiktą lentelę neįtrauktas parduoti laikomas finansinis turtas, turimas nuosavybės priemonių, kurių išorės kredito reitingas nenustatytas, forma. Keturios nurodytos rizikos kategorijos iš esmės yra grindžiamos išorės reitingų agentūrų reitingo kategorijomis ir atitinka:

| — | aukščiausio ir aukšto lygio: „Moody“ P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; „Fitch“ F1+, F1, AAA – AA- kategorijas; |
| --- | --- |

—

aukščiausio ir aukšto lygio: „Moody“ P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; „Fitch“ F1+, F1, AAA – AA- kategorijas;

| — | aukštesnio vidutinio lygio: „Moody“ P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; „Fitch“ F2, A+ – A- kategorijas; |
| --- | --- |

—

aukštesnio vidutinio lygio: „Moody“ P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; „Fitch“ F2, A+ – A- kategorijas;

| — | žemesnio vidutinio lygio: „Moody“ P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; „Fitch“ F-3, BBBB+ – BBB- kategorijas; |
| --- | --- |

—

žemesnio vidutinio lygio: „Moody“ P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; „Fitch“ F-3, BBBB+ – BBB- kategorijas;

| — | neinvesticinis reitingas: „Moody“ not prime, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; „Fitch“ B, C, BB+ – D kategorijas. |
| --- | --- |

—

neinvesticinis reitingas: „Moody“ not prime, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; „Fitch“ B, C, BB+ – D kategorijas.

Prašome atkreipti dėmesį, kad ES naudojasi šiomis išorės agentūrų reitingų kategorijomis kaip atskaitos tašku konkrečiai finansinėms priemonėms ir komerciniams bankams vertinti, tačiau, pati atlikusi atskirų atvejų analizę, gali laikyti sumas vieną iš rizikos kategorijų atitinkančioje įstaigoje, nors viena ar daugiau minėtų reitingų agentūrų būtų sumažinusi atitinkamos sandorio šalies reitingą. Kiek tai susiję su nereitinguotomis sandorio šalimis, į 1 grupę patenka skolininkai, praeityje neturėję mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo istorijos, o į 2 grupę patenka skolininkai, kurie praeityje yra nevykdę mokėjimo įsipareigojimų.

Pirmiau nurodytos neinvesticinio reitingo kategorijos „Paskolos ir gautinos sumos“ sumos daugiausia yra susijusios su finansinės paramos paskolomis, kurias Komisija išmoka valstybėms narėms, patiriančioms finansinių sunkumų, ir susigrąžina iš tam tikrų valstybių narių pagal Nuosavų išteklių reglamentą ar kitu teisiniu pagrindu. Kaip grynieji pinigai nurodyta suma yra susijusi su ižde arba valstybių narių centriniuose bankuose atidarytomis nuosavų išteklių banko sąskaitomis, kuriose laikomi reglamente numatyti nuosavų išteklių įnašai. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti grynųjų pinigų poreikius, atsirandančius vykdant biudžetą.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Kredito rizika valdoma, visų pirma gaunant šalies garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Garantijų fondu (MFP ir Euratomas), tada galimybėmis reikiamų lėšų gauti iš Komisijos nuosavų išteklių sąskaitų valstybėse narėse ir galiausiai iš ES biudžeto. Nuosavų išteklių teisės aktuose nustatyta 1,23 % valstybių narių BNP atitinkanti nuosavų išteklių mokėjimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimams padengti 2014 m. faktiškai panaudota 1,06 %. Vadinasi, 2014 m. gruodžio 31 d. šioms garantijoms padengti turima marža buvo 0,17 %. Išorės veiksmų garantijų fondas įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne ES valstybėse. Tačiau kredito riziką mažina galimybė pasinaudoti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitomis (turto tose sąskaitose pertekliumi) valstybėse narėse tuo atveju, jei skolininkas negalėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu ES turi teisę pareikalauti visų valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

Iždas

Iždas

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos Komisijai kelia mažiausią kredito (arba sandorio šalies) riziką, nes ją prisiima valstybės narės. Dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus, todėl šios sąskaitos papildomos reikiamu laiku, o papildymą automatiškai tvarko iždo grynųjų pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikoma minimali pinigų suma, proporcinga kasdien iš jos atliekamiems mokėjimams. Todėl vienos nakties indėlių sumos šiose sąskaitose paprastai yra nedidelės (vidutiniškai 1–20 mln. EUR, išskirstytų į daugiau nei 20 sąskaitų), taigi Komisijos su rizika susijusi pozicija yra nedidelė. Šias sumas reikėtų vertinti atsižvelgiant į kasdienius bendrus iždo likučius, kurie 2014 m. svyravo 100 mln.–34 mlrd. EUR ribose, ir į bendrą 2014 m. atliktų mokėjimų sumą, lygią 142 mlrd. EUR.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti Komisijos sandorio šalies riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus:

| — | visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas. Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo; |
| --- | --- |

—

visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas. Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo;

| — | komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi kasdien. Per finansų krizę, taip pat ir 2014 m., priežiūros priemonės taikytos ir kasdienės komercinių bankų reitingų apžvalgos vykdytos aktyviau; |
| --- | --- |

—

komercinių bankų, kuriuose Komisija turi sąskaitas, kredito reitingai peržiūrimi kasdien. Per finansų krizę, taip pat ir 2014 m., priežiūros priemonės taikytos ir kasdienės komercinių bankų reitingų apžvalgos vykdytos aktyviau;

| — | delegacijose už ES ribų avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti rizikos poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos. |
| --- | --- |

—

delegacijose už ES ribų avansinės sąskaitos laikomos vietos bankuose, atrinktuose supaprastinta konkurso tvarka. Reitingų reikalavimai priklauso nuo vietos situacijos ir įvairiose šalyse jie gali būti labai skirtingi. Siekiant apriboti rizikos poziciją, šiose sąskaitose laikomi kuo mažesni likučiai (atsižvelgiant į veiklos poreikius), sąskaitos nuolat papildomos ir kasmet peržiūrimos viršutinės ribos.

Baudos

Baudos

Laikinai surinktų baudų indėliai

Laikinai surinktų baudų indėliai

Bankai, kuriuose laikomi iki 2010 m. laikinai surinktų baudų indėliai, yra atrenkami konkurso tvarka, laikantis rizikos valdymo politikos, pagal kurią nustatomi kredito reitingo reikalavimai ir sandorio šalies nuosavybei proporcinga lėšų suma, kurią galima laikyti.

Paprastai reikalaujama, kad komercinių bankų, kurie specialiai atrenkami laikinai surinktoms baudoms laikyti, minimalus ilgalaikis reitingas būtų A („S&P“ arba jam lygiavertis), o minimalus trumpalaikis reitingas būtų A-1 („S&P“ arba jam lygiavertis). Jei šios grupės bankų reitingas sumažinamas, taikomos specialios priemonės. Be to, kiekviename banke laikomo indėlio suma yra ribojama tam tikra nuosavų lėšų procentine dalimi, kuri skiriasi priklausomai nuo kiekvienos įstaigos reitingo lygio. Apskaičiuojant tokias ribas taip pat atsižvelgiama į neapmokėtų tos pačios įstaigos Komisijai suteiktų garantijų sumą. Reguliariai peržiūrima, ar negrąžinti indėliai atitinka taikomus politikos reikalavimus.

Laikinai surinktų baudų BUFI portfelis

Laikinai surinktų baudų BUFI portfelis

Investuojant laikinai surinktas baudas Komisija prisiima kredito riziką – riziką, kad sandorio šalis nesugebės sumokėti visos sumos, suėjus apmokėjimo terminui. Didžiausia su rizika susijusi pozicija tenka Prancūzijai ir Vokietijai, kadangi šioms šalims tenka atitinkamai 43 % ir 27 % visos portfelio nominaliosios vertės.

Banko garantijos

Banko garantijos

Didelės finansų įstaigų suteiktų garantijų sumos taip pat laikomos Komisijoje, kiek tai susiję su baudomis, kurias ji skiria ES konkurencijos taisykles pažeidusioms bendrovėms (žr. 2.6.1.2 pastabą). Šias garantijas kaip laikinų mokėjimų alternatyvą teikia bendrovės, kurioms skirtos baudos. Rizikos valdymo politika, taikoma tokių garantijų priėmimui, buvo peržiūrėta 2012 m. ir atsižvelgus į dabartines finansines ES sąlygas nustatytas naujas kredito reitingų reikalavimų ir ribotos procentinės dalies vienai sandorio šaliai (proporcingos kiekvienos sandorio šalies nuosavoms lėšoms) derinys. Taip toliau užtikrinama aukšta Komisijos kreditų kokybė. Reguliariai peržiūrima, ar neapmokėtos garantijos atitinka taikomus politikos reikalavimus.

2.6.1.2

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Vadovaujantis ES ir EIB susitarimu dėl Garantijų fondo valdymo, visų tarpbankinių investicijų minimalus kredito reitingas turėtų būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis. 2014 m. gruodžio 31 d. su tokiomis sandorio šalimis buvo sudaryta susitarimų dėl 147 mln. EUR vertės terminuotų indėlių (151 mln. EUR 2013 m.).

7.6.   LIKVIDUMO RIZIKA

LIKVIDUMO RIZIKA

Finansinių įsipareigojimų terminų analizė pagal likusius sutartinius terminus

Finansinių įsipareigojimų terminų analizė pagal likusius sutartinius terminus

| (mln. EUR) |
| --- |
| | < 1 metai | 1–5 m. | > 5 metai | Iš viso |
| Pasiskolintos lėšos | 8  727 | 15  386 | 34  357 | 58  470 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Mokėtinos sumos | 43  180 | — | — | 43  180 |
| Kita | 20 | 97 | 336 | 454 |
| Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d. | 52  008 | 15  849 | 36  002 | 1 03  859 |
| Pasiskolintos lėšos | 3  065 | 21  454 | 32  699 | 57  218 |
| Finansinės nuomos įsipareigojimai | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 |
| Mokėtinos sumos | 36  213 | — | — | 36  213 |
| Kita | 17 | 84 | 375 | 477 |
| Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d. | 39  377 | 21  891 | 34  477 | 95  746 |

(mln. EUR)

< 1 metai

1–5 m.

> 5 metai

Iš viso

Pasiskolintos lėšos

8  727

15  386

34  357

58  470

Finansinės nuomos įsipareigojimai

81

366

1  309

1  755

Mokėtinos sumos

43  180

—

—

43  180

Kita

20

97

336

454

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2014 m. gruodžio 31 d.

52  008

52  008

15  849

15  849

36  002

36  002

1 03  859

1 03  859

Pasiskolintos lėšos

3  065

21  454

32  699

57  218

Finansinės nuomos įsipareigojimai

82

353

1  403

1  838

Mokėtinos sumos

36  213

—

—

36  213

Kita

17

84

375

477

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

Iš viso 2013 m. gruodžio 31 d.

39  377

39  377

21  891

21  891

34  477

34  477

95  746

95  746

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Su pasiskolintomis lėšomis susijusi likvidumo rizika yra paprastai kompensuojama termino ir keliamų sąlygų prasme lygiavertėmis paskolomis (kompensacinės operacijos). MFP ir Euratomo atveju Garantijų fondas atlieka likvidumo rezervo (arba apsaugos sistemos) funkciją, jeigu skolininkai neatlieka mokėjimo arba vėluoja jį atlikti. Kalbant apie MB paskolas, Tarybos reglamente (EB) Nr. 431/2009 nustatyta procedūra, kurią taikant yra pakankamai laiko mobilizuoti lėšas per Komisijos nuosavų išteklių sąskaitas valstybėse narėse. EFSM atveju Tarybos reglamente (ES) Nr. 407/2010 numatyta panaši procedūra.

Iždas

Iždas

ES biudžeto principais užtikrinama, kad visų atitinkamiems metams skirtų grynųjų pinigų išteklių visada užtektų visiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų visi valstybių narių įnašai yra lygūs biudžetiniams metams skirtų mokėjimų asignavimų sumai. Tačiau valstybės narės įnašus moka visus metus kaip dvylika mėnesinių įmokų, o išmokoms būdingas tam tikras sezoniškumas. Be to, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (Nuosavų išteklių reglamentas) valstybių narių įnašais, susijusiais su (taisomaisiais) biudžetais, patvirtintais po atitinkamo mėnesio (N) 16 d., galima naudotis tik N+2 mėnesį, o susijusiais mokėjimų asignavimais galima naudotis iš karto. Siekiant užtikrinti, kad turimų iždo išteklių visada užtektų mokėjimams atlikti bet kurį konkretų mėnesį, taikomos reguliaraus grynųjų pinigų poreikių prognozavimo procedūros, ir prireikus iki tam tikros ribos ir tam tikromis sąlygomis iš valstybių narių gali būti pareikalauta iš anksto sumokėti nuosavus išteklius arba papildomas lėšas. Dėl išlaidų sezoniškumo ir bendrų biudžeto apribojimų pastaraisiais metais atsirado poreikis atidžiau stebėti mokėjimų ritmą visus metus. Be to, Komisijai vykdant kasdienines iždo operacijas, automatinėmis grynųjų pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kasdien kiekvienoje Komisijos banko sąskaitoje būtų pakankamai likvidžių lėšų.

Garantijų fondas

Garantijų fondas

Fondas valdomas laikantis principo, kad, atsižvelgiant į susijusius įsipareigojimus, visas turtas turi būti pakankamai likvidus ir jį turi būti galima greitai panaudoti. Fondas turi laikyti minimalų 100 mln. EUR portfelį, kurio išpirkimo terminas mažiau kaip dvylika mėnesių ir kuris turi būti investuojamas į pinigų priemones. 2014 m. gruodžio 31 d. šių investicijų suma, įskaitant grynuosius, buvo 148 mln. EUR. Be to, mažiausiai 20 % fondo nominaliosios vertės turi sudaryti pinigų priemonės, fiksuotų palūkanų obligacijos, kurių likęs terminas – ne daugiau kaip vieni metai, ir kintamų palūkanų obligacijos. 2014 m. gruodžio 31 d. šis santykis buvo 49 %.

8.   SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA

8.1.   SUSIJUSIOS ŠALYS

SUSIJUSIOS ŠALYS

Su ES susijusios šalys yra ES konsoliduoti subjektai ir šių subjektų aukščiausiojo rango vadovai. Šių subjektų tarpusavio sandoriai yra įprasta ES operacijų dalis ir todėl pagal ES apskaitos taisykles šiems sandoriams nekeliami jokie specialūs informacijos teikimo reikalavimai.

8.2.   AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVŲ TEISĖS Į IŠMOKAS

Siekiant pateikti informaciją apie sandorius su susijusiomis šalimis, susijusius su ES aukščiausiojo rango vadovais, šie asmenys suskirstyti į penkias kategorijas.

1 kategorija. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo pirmininkas.

1 kategorija.

2 kategorija. Komisijos pirmininko pavaduotojas ir ES vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kiti Komisijos pirmininko pavaduotojai.

2 kategorija.

3 kategorija. Tarybos generalinis sekretorius, Komisijos nariai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjai ir generaliniai advokatai, Bendrojo Teismo pirmininkas ir nariai, Europos Sąjungos tarnautojų teismo pirmininkas ir nariai, ombudsmenas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

3 kategorija.

4 kategorija. Europos Audito Rūmų pirmininkas ir nariai.

4 kategorija.

5 kategorija. Institucijų ir agentūrų aukščiausiojo rango tarnautojai.

5 kategorija.

Jų teisių santrauka pateikiama toliau; daugiau informacijos galima rasti svetainėje „Europa“ skelbiamuose Tarnybos nuostatuose, oficialiame dokumente, kuriame aprašomos visų ES pareigūnų teisės ir pareigos. Aukščiausiojo rango vadovai lengvatinių paskolų iš ES nėra gavę.

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

FINANSINĖS IŠMOKOS AUKŠČIAUSIOJO RANGO VADOVAMS

| (EUR) |
| --- |
| Išmokos (vienam darbuotojui) | 1 kategorija | 2 kategorija | 3 kategorija | 4 kategorija | 5 kategorija |
| Bazinis darbo užmokestis (per mėn.) | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | 11  775 |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | -  18  518 |
| | | | | | |
| Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0-4 %–16 % |
| | | | | | |
| Šeimos pašalpos: | | | | | |
| Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.) | 2 % +
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % +
  171,88 | 2 % +
  171,88 |
| Išlaikomo vaiko pašalpa | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 |
| Ikimokyklinė pašalpa | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 |
| Mokymosi pašalpa arba | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 |
| Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 |
| Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams | nėra duomenų | nėra duomenų | 554,17—607,71 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Išmokos reprezentaciniais tikslais | 1  418,07 | 0–911,38 | 554,17—607,71 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Metinės kelionių išlaidos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Pervedimai į valstybę narę: | | | | | |
| Mokymosi pašalpa (15) | Taip | Taip | Taip | Taip | Taip |
| % nuo atlyginimo (15) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % nuo atlyginimo be k. k. | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % | daugiausia 25 % |
| Reprezentacinės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | nėra duomenų | nėra duomenų |
| | | | | | |
| Pradėjus eiti pareigas: | | | | | |
| Įsikūrimo išlaidos | 50  703,52 | 45  927,10 | 36  741,68 | 39  681,02 | Apmokamos |
| | | -  47  764,18 | -  41  334,40 | -  42  252,94 | |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pabaigus eiti pareigas: | | | | | |
| Įsikūrimo grįžus išlaidos | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | Apmokamos |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | |
| Šeimos kelionės išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Persikėlimo išlaidos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos | Apmokamos |
| Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (16) | 40–65 % | 40–65 % | 40–65 % | 40–65 % | nėra duomenų |
| Sveikatos draudimas | Taikoma | Taikoma | Taikoma | Taikoma | Taikoma |
| Pensijos (% atlyginimo, neatskaičius mokesčių) | daugiausia 70 % | daugiausia 70 % | daugiausia 70 % | daugiausia 70 % | daugiausia 70 % |
| | | | | | |
| Atskaitoma: | | | | | |
| Mokesčiai nuo atlyginimo | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % | 8–45 % |
| Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Specialus atlyginimo mokestis | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Atskaitymas pensijai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 10,9—10,1 % (17) |
| Asmenų skaičius metų pabaigoje | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

(EUR)

Išmokos (vienam darbuotojui)

1 kategorija

2 kategorija

3 kategorija

4 kategorija

5 kategorija

Bazinis darbo užmokestis (per mėn.)

Bazinis darbo užmokestis (per mėn.)

25  352

25  352

22  964

22  964

18  371

18  371

19  840

19  840

11  775

11  775

-  23  882

-  23  882

-  20  667

-  20  667

-  21  126

-  21  126

-  18  518

-  18  518

Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka

Būsto išmoka/ekspatriacijos išmoka

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0-4 %–16 %

0-4 %–16 %

Šeimos pašalpos:

Šeimos pašalpos:

Namų ūkio pašalpa (% nuo atlyg.)

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

Išlaikomo vaiko pašalpa

375,59

375,59

375,59

375,59

375,59

Ikimokyklinė pašalpa

91,75

91,75

91,75

91,75

91,75

Mokymosi pašalpa arba

254,83

254,83

254,83

254,83

254,83

Mokymosi pašalpa ne darbo vietoje

509,66

509,66

509,66

509,66

509,66

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

Išmokos pirmininkaujantiems teisėjams

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

554,17—607,71

554,17—607,71

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Išmokos reprezentaciniais tikslais

Išmokos reprezentaciniais tikslais

1  418,07

1  418,07

0–911,38

0–911,38

554,17—607,71

554,17—607,71

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Metinės kelionių išlaidos

Metinės kelionių išlaidos

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Pervedimai į valstybę narę:

Pervedimai į valstybę narę:

Mokymosi pašalpa (15)

15

Taip

Taip

Taip

Taip

Taip

% nuo atlyginimo (15)

15

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% nuo atlyginimo be k. k.

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

daugiausia 25 %

Reprezentacinės išlaidos

Reprezentacinės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Pradėjus eiti pareigas:

Pradėjus eiti pareigas:

Įsikūrimo išlaidos

50  703,52

45  927,10

36  741,68

39  681,02

Apmokamos

-  47  764,18

-  41  334,40

-  42  252,94

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pabaigus eiti pareigas:

Pabaigus eiti pareigas:

Įsikūrimo grįžus išlaidos

25  352

22  964

18  371

19  840

Apmokamos

-  23  882

-  20  667

-  21  126

Šeimos kelionės išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Persikėlimo išlaidos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Apmokamos

Pereinamasis laikotarpis (% nuo atlyg.) (16)

16

40–65 %

40–65 %

40–65 %

40–65 %

nėra duomenų

Sveikatos draudimas

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Taikoma

Pensijos (% atlyginimo, neatskaičius mokesčių)

Pensijos (% atlyginimo, neatskaičius mokesčių)

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

daugiausia 70 %

Atskaitoma:

Atskaitoma:

Mokesčiai nuo atlyginimo

8–45 %

8–45 %

8–45 %

8–45 %

8–45 %

Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.)

Sveikatos draudimas (% nuo atlyg.)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Specialus atlyginimo mokestis

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Atskaitymas pensijai

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

10,9—10,1 % (17)

17

Asmenų skaičius metų pabaigoje

Asmenų skaičius metų pabaigoje

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

9.   ĮVYKIAI PO BALANSO SUDARYMO DIENOS

Šių ataskaitų pasirašymo dieną Komisijos apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai parodyti šiame skirsnyje. Ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pateikta informacija.

10.   KONSOLIDAVIMO MASTAS

A.   KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI (52)

KONTROLIUOJAMI SUBJEKTAI (52)

1.   Institucijos ir patariamieji organai (11)

Institucijos ir patariamieji organai (11)

Europos Parlamentas

Europos Vadovų Taryba

Europos Komisija

Regionų komitetas

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas

Europos išorės veiksmų tarnyba

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

Europos ombudsmenas

Europos Audito Rūmai

Europos Sąjungos Taryba

2.   ES agentūros (39)

ES agentūros (39)

2.1.   Vykdomosios įstaigos (6)

Vykdomosios įstaigos (6)

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

Mažųjų ir vidutinių įmonių reikalų vykdomoji įstaiga

Inovacijų ir tinklų programų vykdomoji įstaiga

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

2.2.   Decentralizuotos agentūros (33)

Decentralizuotos agentūros (33)

Europos jūrų saugumo agentūra

Europos vaistų agentūra

Europos GNSS priežiūros institucija

Europos cheminių medžiagų agentūra

Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūra (Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė)

Eurojustas

Europos lyčių lygybės institutas

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

Europos aplinkos agentūra

Europos profesinio mokymo plėtros centras

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

Europos bankininkystės institucija

Europos prieglobsčio paramos biuras

Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucija

Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių išorės sienų valdymo agentūra Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

EU-LISA (Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra)

Europos maisto saugos tarnyba

Europos geležinkelio agentūra

Bendrijos augalų veislių tarnyba

Europos žuvininkystės kontrolės agentūra

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

Europos policijos koledžas (CEPOL)

Europos policijos biuras (EUROPOL)

Europos aviacijos saugos agentūra

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

Europos mokymo fondas

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

ES vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklai ir pramoninis dizainas)

3.   Kiti kontroliuojami subjektai (2)

Kiti kontroliuojami subjektai (2)

Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama)

Europos inovacijos ir technologijos institutas

B.   BENDROSIOS ĮMONĖS (7)

BENDROSIOS ĮMONĖS (7)

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija

Bendra įmonė SESAR

2 kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė

Bendroji įmonė „Švarus dangus 2“

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“

2 naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė

Bendroji įmonė ECSE (18)

18

C.   ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS (1)

ASOCIJUOTOSIOS ĮMONĖS (1)

Europos investicijų fondas

SUVESTINĖS BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS (19)

19

TURINYS

TURINYS

| ES BIUDŽETO REZULTATAS | 101 |
| --- | --- |

ES BIUDŽETO REZULTATAS

| EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU | 102 |
| --- | --- |

EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

| BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA | 103 |
| --- | --- |

BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

| SUVESTINIŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PASTABOS | 106 |
| --- | --- |

SUVESTINIŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PASTABOS

| 1. | ES BIUDŽETO CIKLAS | 106 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | 2014–2020 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA | 106 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | POLITIKOS SRITYS | 107 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | METINIS BIUDŽETAS | 107 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | ES BIUDŽETO REZULTATO PASTABOS | 108 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | BIUDŽETO REZULTATO SKAIČIAVIMAS | 108 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2014 M. ES BIUDŽETO VYKDYMAS | 109 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | PASTABOS DĖL EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMO SU BIUDŽETO REZULTATU | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ES BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMAS | 111 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ | 111 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ĮPLAUKŲ ĮVYKDYMAS | 114 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | ES BIUDŽETO IŠLAIDŲ VYKDYMAS | 117 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI | 117 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 118 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | DFP. NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI | 120 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | DFP. NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS | 121 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | POLITIKOS SRITIS: ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI | 122 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | POLITIKOS SRITIS: ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 126 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | POLITIKOS SRITIS: MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 130 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 5.9. | POLITIKOS SRITIS: NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI | 132 |
| --- | --- | --- |

5.9.

| 5.10. | POLITIKOS SRITIS: NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS | 134 |
| --- | --- | --- |

5.10.

| 5.11. | 2014 M. IŠLAIDŲ VYKDYMAS | 137 |
| --- | --- | --- |

5.11.

| 6. | INSTITUCIJŲ IR AGENTŪRŲ BIUDŽETO VYKDYMAS | 138 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | INSTITUCIJOS BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ | 138 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | INSTITUCIJOS ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS | 139 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS | 141 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ | 142 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS | 144 |
| --- | --- | --- |

6.5.

ES BIUDŽETO REZULTATAS

ES BIUDŽETO REZULTATAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pastaba | 2014 m. | 2013 m. |
| Finansinių metų įplaukos | 4.1 | 1 43  940 | 1 49  504 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų biudžeto asignavimus | 5.3 | (1 41  193) | (1 47  567) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | | (1  787) | (1  329) |
| Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų | | 25 | 34 |
| Asignuotųjų įplaukų raida | | 336 | 403 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | | 110 | (42) |
| Biudžeto rezultatas
   (20) | 2.2 | 1  432 | 1  002 |

(mln. EUR)

Pastaba

2014 m.

2013 m.

Finansinių metų įplaukos

4.1

1 43  940

1 49  504

Mokėjimai pagal einamųjų metų biudžeto asignavimus

5.3

(1 41  193)

(1 47  567)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(1  787)

(1  329)

Atšaukti nepanaudoti mokėjimų asignavimai, perkelti iš N-1 metų

25

34

Asignuotųjų įplaukų raida

336

403

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

110

(42)

Biudžeto rezultatas
   (20)

Biudžeto rezultatas

20

2.2

2.2

1  432

1  432

1  002

1  002

EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMAS SU BIUDŽETO REZULTATU

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2013 m. |
| EKONOMINIS METŲ REZULTATAS | (11  280) | (4  365) |
| Įplaukos | | |
| Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos | (6  573) | (2  071) |
| Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais | 4  809 | 3  357 |
| Sukauptos įplaukos (grynosios) | (4  877) | (134) |
| Išlaidos | | |
| Sukauptos išlaidos (grynosios) | 9  223 | 3  216 |
| Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais | (821) | (1  123) |
| Grynasis išankstinio finansavimo poveikis | 457 | (902) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus | (1  979) | (1  528) |
| Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai | 1  858 | 1  538 |
| Atidėjinių pokyčiai | 12  164 | 4  136 |
| Kita | (1  719) | (1  027) |
| Ekonominis rezultatas. Agentūros ir EAPB | 170 | (93) |
| METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI | 1  432 | 1  002 |

(mln. EUR)

2014 m.

2013 m.

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

EKONOMINIS METŲ REZULTATAS

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Įplaukos

Įplaukos

Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos

(6  573)

(2  071)

Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais

4  809

3  357

Sukauptos įplaukos (grynosios)

(4  877)

(134)

Išlaidos

Išlaidos

Sukauptos išlaidos (grynosios)

9  223

3  216

Praėjusių metų išlaidos, padengtos einamaisiais metais

(821)

(1  123)

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis

457

(902)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į kitus metus

(1  979)

(1  528)

Mokėjimai iš perkėlimų ir panaikinti nepanaudoti mokėjimų asignavimai

1  858

1  538

Atidėjinių pokyčiai

12  164

4  136

Kita

(1  719)

(1  027)

Ekonominis rezultatas. Agentūros ir EAPB

Ekonominis rezultatas. Agentūros ir EAPB

170

170

(93)

(93)

METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

METINIAI BIUDŽETO REZULTATAI

1  432

1  432

1  002

1  002

Daugiau ekonominio ir biudžeto rezultato suderinimo paaiškinimų pateikiama 3 pastaboje.

3

BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

BIUDŽETO IR FAKTINIŲ SUMŲ LYGINAMOJI ATASKAITA

BIUDŽETO ĮPLAUKOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Įplaukos |
| 1. | Nuosavi ištekliai | 1 33  960 | (5  572) | 1 28  388 | 1 28  867 |
| | iš jų muitai | 16  186 | (12) | 16  174 | 16  499 |
| | iš jų PVM | 17  882 | (192) | 17  690 | 17  746 |
| | iš jų BNP | 99  767 | (5  154) | 94  614 | 94  863 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | — | 5  101 | 5  101 | 5  100 |
| 4. | Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų | 1  275 | — | 1  275 | 1  251 |
| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos | 54 | — | 54 | 578 |
| 6. | Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis | 60 | — | 60 | 3  225 |
| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos | 123 | 3  850 | 3  973 | 4  607 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos | 2 | 151 | 153 | 297 |
| 9. | Įvairios įplaukos | 30 | — | 30 | 15 |
| Iš viso | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1 43  940 |

(mln. EUR)

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Įplaukos

1.

Nuosavi ištekliai

1 33  960

(5  572)

1 28  388

1 28  867

iš jų muitai

iš jų muitai

16  186

16  186

(12)

(12)

16  174

16  174

16  499

16  499

iš jų PVM

iš jų PVM

17  882

17  882

(192)

(192)

17  690

17  690

17  746

17  746

iš jų BNP

iš jų BNP

99  767

99  767

(5  154)

(5  154)

94  614

94  614

94  863

94  863

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

—

5  101

5  101

5  100

4.

Įplaukos, gautos iš institucijose ir kitose Sąjungos įstaigose dirbančių asmenų

1  275

—

1  275

1  251

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

54

—

54

578

6.

Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis

60

—

60

3  225

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

3  850

3  973

4  607

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

2

151

153

297

9.

Įvairios įplaukos

30

—

30

15

Iš viso

Iš viso

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1 43  940

1 43  940

Daugiau informacijos apie 2014 m. įplaukų įgyvendinimą pateikiama 4 pastaboje.

4

BIUDŽETO IŠLAIDOS. ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL DAUGIAMETĖS FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Papildomi asigna- vimai (21) | Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 63  986 | — | 63  986 | 3  625 | 67  611 | 45  972 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 16  484 | — | 16  484 | 2  645 | 19  129 | 18  018 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 47  502 | — | 47  502 | 980 | 48  482 | 27  954 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 59  267 | (76) | 59  191 | 2  105 | 61  296 | 48  263 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 43  778 | — | 43  778 | 1  724 | 45  502 | 44  293 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 2  172 | — | 2  172 | 84 | 2  256 | 1  507 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 8  325 | 98 | 8  423 | 577 | 9  000 | 8  489 |
| 5. | Administravimas | 8  405 | (1) | 8  405 | 766 | 9  171 | 8  884 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 3  532 | (0) | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| 6. | Kompensacijos | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 456 | 29 | 485 | 92 | 577 | 64 |
| Iš viso | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(mln. EUR)

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Papildomi asigna- vimai (21)

21

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

1.

Pažangus ir integracinis augimas

63  986

—

63  986

3  625

67  611

45  972

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

16  484

16  484

—

16  484

16  484

2  645

2  645

19  129

19  129

18  018

18  018

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

47  502

47  502

—

47  502

47  502

980

980

48  482

48  482

27  954

27  954

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

59  267

(76)

59  191

2  105

61  296

48  263

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43  778

43  778

—

43  778

43  778

1  724

1  724

45  502

45  502

44  293

44  293

3.

Saugumas ir pilietybė

2  172

—

2  172

84

2  256

1  507

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

8  325

98

8  423

577

9  000

8  489

5.

Administravimas

8  405

(1)

8  405

766

9  171

8  884

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

400

400

3  931

3  931

3  789

3  789

6.

Kompensacijos

29

—

29

—

29

29

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

456

29

485

92

577

64

Iš viso

Iš viso

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

BIUDŽETO IŠLAIDOS. MOKĖJIMAI PAGAL DAUGIAMETĖS FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Papildomi asigna- vimai (22) | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 3  836 | 69  699 | 67  683 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 11  441 | 415 | 11  857 | 3  451 | 15  308 | 13  331 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 385 | 54  392 | 54  352 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 56  459 | (500) | 55  959 | 2  003 | 57  962 | 56  584 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 43  777 | (1) | 43  776 | 1  738 | 45  514 | 44  287 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 1  677 | (17) | 1  660 | 88 | 1  747 | 1  711 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 6  191 | 734 | 6  925 | 556 | 7  481 | 7  206 |
| 5. | Administravimas | 8  406 | 0 | 8  406 | 1  634 | 10  040 | 8  819 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| 6. | Kompensacijos | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 350 | (157) | 193 | 344 | 536 | 465 |
| Iš viso | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |
| |

(mln. EUR)

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Papildomi asigna- vimai (22)

22

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

1.

Pažangus ir integracinis augimas

62  393

3  470

65  863

3  836

69  699

67  683

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

3  451

3  451

15  308

15  308

13  331

13  331

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

385

385

54  392

54  392

54  352

54  352

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

56  459

(500)

55  959

2  003

57  962

56  584

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

1  738

1  738

45  514

45  514

44  287

44  287

3.

Saugumas ir pilietybė

1  677

(17)

1  660

88

1  747

1  711

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

6  191

734

6  925

556

7  481

7  206

5.

Administravimas

8  406

0

8  406

1  634

10  040

8  819

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

944

944

4  475

4  475

3  729

3  729

6.

Kompensacijos

29

—

29

—

29

29

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

350

(157)

193

344

536

465

Iš viso

Iš viso

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

Daugiau informacijos apie 2014 m. išlaidų įgyvendinimą pateikiama 5 pastaboje ir 5.11 aiškinamojo rašto pastaboje.

5

5.11

SUVESTINIŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PASTABOS

SUVESTINIŲ BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITŲ PASTABOS

1.   ES BIUDŽETO CIKLAS

Biudžeto sąskaitos tvarkomos pagal Finansinį reglamentą ir jo taikymo taisykles. Bendrasis biudžetas – pagrindinė Sąjungos finansų politikos priemonė, kuria kiekvienais metais numatomos ir tvirtinamos Sąjungos įplaukos ir išlaidos. Pagal Finansinį reglamentą yra du pagrindiniai elementai – daugiametė finansinė programa, kurioje nustatytos pagrindinės viršutinės ribos 7 metams, ir metinė biudžeto procedūra.

1.1.   2014–2020 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA

2014–2020 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA

| (mln. EUR) |
| --- |
| | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | Iš viso |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas |

(mln. EUR)

2014 m.

2015 m.

2016 m.

2017 m.

2018 m.

2019 m.

2020 m.

Iš viso

1.

Pažangus ir integracinis augimas

63  973

66  813

69  304

72  342

75  271

78  752

82  466

5 08  921

| 1a. | Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |
| --- | --- |

1a.

Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

16  560

17  666

18  467

19  925

21  239

23  082

25  191

1 42  130

| 1b. | Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda |
| --- | --- |

1b.

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

47  413

49  147

50  837

52  417

54  032

55  670

57  275

3 66  791

| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai |
| --- | --- |

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

59  303

59  599

59  909

60  191

60  267

60  344

60  421

4 20  034

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43  779

44  313

44  624

44  859

44  885

44  912

44  937

3 12  309

| 3. | Saugumas ir pilietybė |
| --- | --- |

3.

Saugumas ir pilietybė

2  179

2  246

2  378

2  514

2  656

2  801

2  951

17  725

| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje |
| --- | --- |

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

8  335

8  749

9  143

9  432

9  825

10  268

10  510

66  262

| 5. | Administravimas |
| --- | --- |

5.

Administravimas

8  721

9  076

9  483

9  918

10  346

10  786

11  254

69  584

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

7  056

7  351

7  679

8  007

8  360

8  700

9  071

56  224

| 6. | Kompensacijos |
| --- | --- |

6.

Kompensacijos

29

—

—

—

—

—

—

29

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

1 42  540

1 42  540

1 46  483

1 46  483

1 50  217

1 50  217

1 54  397

1 54  397

1 58  365

1 58  365

1 62  951

1 62  951

1 67  602

1 67  602

1 0 82  555

1 0 82  555

Iš viso mokėjimų asignavimų:

Iš viso mokėjimų asignavimų:

1 35  866

1 35  866

1 41  901

1 41  901

1 44  685

1 44  685

1 42  771

1 42  771

1 49  074

1 49  074

1 53  362

1 53  362

1 56  295

1 56  295

1 0 23  954

1 0 23  954

Pirmiau pateiktoje lentelėje DFP viršutinės ribos pateikiamos galiojančiomis kainomis. 2014 m. – pirmieji naujosios 2014–2020 m. DFP finansiniai metai. 2014 m. bendra viršutinė įsipareigojimų asignavimų riba buvo 1 42  540 mln. EUR, t. y. 1,06 % BNP, o atitinkama viršutinė mokėjimų asignavimų riba buvo 1 35  866 mln. EUR, t. y. 1,01 % BNP.

2014–2020 m. daugiametei finansinei programai yra nustatytos naujos lankstumo nuostatos. Pagal vieną iš naujųjų nuostatų numatoma galimybė (išskirtinėmis aplinkybėmis) mobilizuoti nenumatytų atvejų rezervą. Taigi leidžiama mobilizuoti asignavimus viršijant atitinkamų metų viršutines ribas, atitinkamai asignavimus sumažinant kitais metais, kad bendra mokėjimų ir įsipareigojimų asignavimų suma visu 2014–2020 m. laikotarpiu nepadidėtų. 2014 m. nenumatytų atvejų rezervas buvo mobilizuotas siekiant suteikti 3  168 mln. EUR dydžio mokėjimų asignavimų, viršijant 2014 m. mokėjimų viršutinę ribą.

2015 m. balandžio mėn. susitarta dėl nepanaudotų 2014 m. įsipareigojimų asignavimų perprogramavimo juos perkeliant į 2015 ir 2016 m. (pagal DFP 19 straipsnį), kartu peržiūrint DFP viršutines ribas ir susijusį 2015 m. taisomąjį biudžetą. Didžiausi pokyčiai 2015 m. buvo susiję su 1b išlaidų kategorija (11,2 mlrd. EUR) ir 2 išlaidų kategorija (5 mlrd. EUR), o 2016 m. labiausiai keitėsi 2 išlaidų kategorijos suma (4,4 mlrd. EUR).

Įvairios DFP išlaidų kategorijos paaiškinamos toliau:

1 išlaidų kategorija. Pažangus ir integracinis augimas

1 išlaidų kategorija. Pažangus ir integracinis augimas

Šią išlaidų kategoriją sudaro du atskiri, bet tarpusavyje susiję komponentai:

| — | Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, Europos infrastruktūros tinklų priemonei, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims. |
| --- | --- |

—

Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti – išlaidos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui, Europos infrastruktūros tinklų priemonei, socialinei politikai, vidaus rinkai ir susijusioms politikos sritims.

| — | Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvaraus vystymosi strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti. |
| --- | --- |

—

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda – išlaidos mažiausiai išsivysčiusių valstybių narių ir regionų konvergencijai stiprinti, ES tvaraus vystymosi strategijai už mažiau išsivysčiusių regionų ribų papildyti ir tarpregioniniam bendradarbiavimui remti.

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas

2 išlaidų kategorija. Tvarus augimas

2 išlaidų kategorija apima bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką, kaimo plėtrą ir aplinkos priemones, visų pirma „Natura 2000“.

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

3 išlaidų kategorija. Saugumas ir pilietybė

3 išlaidų kategorija (Saugumas ir pilietybė) rodo augančią tam tikrų sričių, kuriose ES pavestos specialios užduotys (teisingumo ir vidaus reikalų, sienų apsaugos, imigracijos ir prieglobsčio politikos, visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos, kultūros, jaunimo, informavimo ir dialogo su piliečiais), svarbą.

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

4 išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje

4 išlaidų kategorija apima visus išorės veiksmus, įskaitant vystomąjį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą, pasirengimo narystei pagalbos ir kaimynystės priemones. Europos plėtros fondas į ES biudžetą neįtraukiamas ir nėra DFP dalis.

5 išlaidų kategorija. Administravimas

5 išlaidų kategorija. Administravimas

Ši išlaidų kategorija apima administracines visų institucijų, pensijų ir Europos mokyklų išlaidas. Kitoms institucijoms (ne Komisijai) šios išlaidos sudaro visas jų išlaidas.

6 išlaidų kategorija. Kompensacijos

6 išlaidų kategorija. Kompensacijos

Laikantis politinio susitarimo, kad naujosios valstybės narės pačioje narystės pradžioje neturėtų tapti tik įnašų į biudžetą mokėtojomis, pagal šią išlaidų kategoriją numatyta kompensacija. Šią sumą buvo galima naudoti kaip naujosioms valstybėms narėms skirtus perkėlimus jų biudžeto įplaukoms ir įnašams subalansuoti.

1.2.   POLITIKOS SRITYS

POLITIKOS SRITYS

Taikydama veikla grindžiamo valdymo (ABM) principą, Komisija diegia veikla grindžiamo biudžeto sudarymo principą (ABB) planavimo ir valdymo procesuose. ABB apima biudžeto struktūrą, kurioje biudžeto antraštinės dalys atitinka politikos sritis, o biudžeto skyriai – veiklos rūšis. ABB siekiama pateikti aiškią sistemą, kuria Komisijos politikos tikslai būtų įgyvendinami teisinėmis, finansinėmis arba kitomis viešosios politikos priemonėmis. Pertvarkant Komisijos darbą, atsižvelgiant į veiklos rūšis, aiškiai matosi Komisijos įsipareigojimai ir kartu sudaroma bendra prioritetų nustatymo sistema. Biudžetinės procedūros metu ištekliai paskirstomi pagal prioritetus, atsižvelgiant į veiklos rūšis, kaip į biudžeto sudarymo tikslų pagrindą. Nustatant tokį veiklos rūšių ir joms priskirtų išteklių ryšį, ABB siekiama padidinti išteklių naudojimo Komisijoje našumą ir veiksmingumą.

Politikos sritį galima apibrėžti kaip homogenišką Komisijos darbą sudarančių veiklos rūšių grupavimą; ji yra svarbus sprendimų priėmimo proceso elementas. Kiekviena politikos sritis paprastai atitinka generalinio direktorato veiklą ir vidutiniškai apima apie 6 ar 7 atskiras veiklos rūšis. Politikos sritys daugiausia yra veiklos sritys, nes pagrindinių jų veiklos rūšių tikslas – padėti trečiųjų šalių gavėjams atitinkamose veiklos srityse. Kiekvienos politikos srities veiklos biudžete yra numatytos būtinos administracinės išlaidos.

1.3.   METINIS BIUDŽETAS

METINIS BIUDŽETAS

Kiekvienais metais Komisija sudaro visų institucijų metines įplaukų ir išlaidų sąmatas ir parengia biudžeto projektą, kurį išsiunčia biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi šiuo biudžeto projektu, Taryba išdėsto savo poziciją, kuri tampa abiejų biudžeto valdymo institucijų derybų objektu. Parlamento pirmininkas paskelbia, kad bendras projektas yra galutinai priimtas ir taip biudžetas tampa vykdytinas. Per tuos metus priimami taisomieji biudžetai. Biudžeto vykdymas iš esmės yra Komisijos atsakomybė.

Komisijos biudžeto struktūrą sudaro administraciniai ir einamieji asignavimai. Kitose institucijose yra tik administraciniai asignavimai. Biudžete skiriami dviejų tipų asignavimai – nediferencijuoti ir diferencijuoti. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinio pobūdžio operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Diferencijuotieji asignavimai naudojami tam, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

| — | įsipareigojimų asignavimai apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, trunkantiems ilgiau nei vienus finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis, kai tai numatyta pagrindiniame teisės akte; |
| --- | --- |

—

įsipareigojimų asignavimai apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, trunkantiems ilgiau nei vienus finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis, kai tai numatyta pagrindiniame teisės akte;

įsipareigojimų asignavimai

| — | mokėjimų asignavimai apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų. |
| --- | --- |

—

mokėjimų asignavimai apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

mokėjimų asignavimai

Asignavimų kilmė

Asignavimų kilmė

Pagrindinis asignavimų šaltinis – patvirtintas Sąjungos einamųjų metų biudžetas. Tačiau Finansinio reglamento nuostatose numatytos ir kitos asignavimų rūšys. Šie asignavimai atsiranda iš ankstesniųjų finansinių metų arba išorės šaltinių:

| — | biudžeto asignavimai iš pradinio patvirtinto biudžeto ir taisomųjų biudžetų; |
| --- | --- |

—

biudžeto asignavimai iš pradinio patvirtinto biudžeto ir taisomųjų biudžetų;

biudžeto asignavimai

| — | iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai; |
| --- | --- |

—

iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai;

perkelti įsipareigojimai

| — | asignuotosios įplaukos, kurias sudaro grąžinamosios išmokos, ELPA asignavimai, įplaukos iš trečiųjų šalių ir (arba) kitų šalių, trečiųjų šalių labui atliekamo darbo ir asignavimų, kurie vėl turimi dėl išmokų grąžinimo į sąskaitą. |
| --- | --- |

—

asignuotosios įplaukos, kurias sudaro grąžinamosios išmokos, ELPA asignavimai, įplaukos iš trečiųjų šalių ir (arba) kitų šalių, trečiųjų šalių labui atliekamo darbo ir asignavimų, kurie vėl turimi dėl išmokų grąžinimo į sąskaitą.

asignuotosios įplaukos

Bendro turimo biudžeto sandara

Bendro turimo biudžeto sandara

| — | Pradinis patvirtintas biudžetas = N-1 metais patvirtinti asignavimai; |
| --- | --- |

—

Pradinis patvirtintas biudžetas = N-1 metais patvirtinti asignavimai;

| — | patvirtinti taisomieji biudžetai; |
| --- | --- |

—

patvirtinti taisomieji biudžetai;

| — | papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl leidžiami naudoti asignavimai. |
| --- | --- |

—

papildomi asignavimai = asignuotosios įplaukos + iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti arba panaikinus įsipareigojimus vėl leidžiami naudoti asignavimai.

2.   ES BIUDŽETO REZULTATO PASTABOS

2.1.   BIUDŽETO REZULTATO SKAIČIAVIMAS

BIUDŽETO REZULTATO SKAIČIAVIMAS

Susidaręs ES biudžeto perteklius grąžinamas valstybėms narėms per kitus metus, atimant sumas, kurias jos turi mokėti tais metais.

Į ataskaitas įtrauktos nuosavų išteklių sumos – tai sumos, kuriomis per tuos metus kredituojamos sąskaitos, kurias Komisijos vardu atidarė valstybių narių vyriausybės. Pertekliaus atveju įplaukas taip pat sudaro praėjusiųjų finansinių metų biudžeto vykdymo rezultatas. Kitos į ataskaitas įtrauktos įplaukos – tai per metus faktiškai gautos sumos.

Apskaičiuojant biudžeto vykdymo metų rezultatą, išlaidas sudaro mokėjimai pagal tų metų asignavimus ir bet kurie tų metų asignavimai, perkeliami į kitus metus. Mokėjimai pagal numatytus asignavimus – tai mokėjimai, kuriuos apskaitos pareigūnas atliko iki finansinių metų gruodžio 31 d. EŽŪGF atveju mokėjimai – tai mokėjimai, kuriuos valstybės narės atliko nuo N–1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d., su sąlyga, kad apskaitos pareigūnui iki N+1 metų sausio 31 d. buvo pranešta apie įsipareigojimą ir leidimą juos atlikti. Po patikrinimų valstybėse narėse gali būti priimtas sprendimas dėl EŽŪGF išlaidų atitikties.

Biudžeto vykdymo rezultatą sudaro du elementai: ES rezultatas ir EEE priklausančių ELPA šalių dalyvavimo rezultatas. Remiantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių 15 straipsniu, šiuo rezultatu parodomas skirtumas tarp:

| — | visų tais finansiniais metais gautų įplaukų ir |
| --- | --- |

—

visų tais finansiniais metais gautų įplaukų ir

| — | visų mokėjimų, atliktų pagal einamųjų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos. |
| --- | --- |

—

visų mokėjimų, atliktų pagal einamųjų metų asignavimus, bei visos tų metų asignavimų, perkeltų į kitus metus, sumos.

Prie gauto skaičiaus pridedama arba iš jo atimama:

| — | grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis; |
| --- | --- |

—

grynasis panaikintų mokėjimų asignavimų, perkeltų iš ankstesniųjų metų, ir bet kurių mokėjimų, kurie dėl euro kurso svyravimų viršija nediferencijuotuosius asignavimus, perkeltus iš praėjusiųjų metų, likutis;

| — | asignuotųjų įplaukų pokytis ir |
| --- | --- |

—

asignuotųjų įplaukų pokytis ir

| — | per metus užfiksuotas dėl valiutų kurso pokyčio gautas grynasis pelnas arba nuostolis. |
| --- | --- |

—

per metus užfiksuotas dėl valiutų kurso pokyčio gautas grynasis pelnas arba nuostolis.

Iš praėjusiųjų finansinių metų perkelti asignavimai, susiję su įnašais iš trečiųjų šalių ir darbu trečiosioms šalims, kurie pagal savo pobūdį niekada nenustoja galioti, įtraukiami kaip papildomi finansinių metų asignavimai. Tuo paaiškinama, kodėl skiriasi iš praėjusiųjų metų perkeltos sumos 2014 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje ir sumos, kurios 2013 m. biudžeto vykdymo ataskaitoje perkeltos į kitus metus. Apskaičiuojant biudžeto rezultatą, neatsižvelgiama į asignavimus, kuriuos vėl leista naudoti susigrąžinus mokėjimus.

Perkelti mokėjimų asignavimai apima automatiškai atliekamus perkėlimus ir perkėlimus pagal sprendimą. Kiek tai susiję su panaikintais iš praėjusiųjų metų perkeltais nepanaudotais mokėjimų asignavimais, nurodomi automatiškai ir pagal sprendimą perkelti panaikinti asignavimai.

2.2.   2014 M. ES BIUDŽETO VYKDYMAS

2014 M. ES BIUDŽETO VYKDYMAS

1,4 mlrd. EUR biudžeto perteklius:

1,4 mlrd. EUR biudžeto perteklius:

| — | perteklių iš esmės lėmė įplaukų dalis (1,2 mlrd. EUR), permokėti muitai (0,5 mlrd. EUR) ir papildomos į biudžetą neįtrauktos baudos (0,6 mlrd. EUR); |
| --- | --- |

—

perteklių iš esmės lėmė įplaukų dalis (1,2 mlrd. EUR), permokėti muitai (0,5 mlrd. EUR) ir papildomos į biudžetą neįtrauktos baudos (0,6 mlrd. EUR);

| — | nedidelį perteklių (142 mln. EUR) išlaidų pusėje iš esmės lėmė kitos institucijos, nes Komisijos įgyvendinimo lygis faktiškai yra 100 %; |
| --- | --- |

—

nedidelį perteklių (142 mln. EUR) išlaidų pusėje iš esmės lėmė kitos institucijos, nes Komisijos įgyvendinimo lygis faktiškai yra 100 %;

| — | likęs 110 mln. EUR perteklius susidarė dėl valiutos keitimo pelno. |
| --- | --- |

—

likęs 110 mln. EUR perteklius susidarė dėl valiutos keitimo pelno.

Įplaukos:

Įplaukos:

| — | 143,9 mlrd. EUR įplaukos buvo 4,9 mlrd. EUR didesnės, nei numatyta galutiniame patvirtintame biudžete, ir šį viršijimą iš esmės lėmė 5 ir 6 išlaidų kategorijų asignuotosios įplaukos (žr. 4.1 lentelę); |
| --- | --- |

—

143,9 mlrd. EUR įplaukos buvo 4,9 mlrd. EUR didesnės, nei numatyta galutiniame patvirtintame biudžete, ir šį viršijimą iš esmės lėmė 5 ir 6 išlaidų kategorijų asignuotosios įplaukos (žr. 4.1 lentelę);

| — | išaugęs mokėjimų asignavimų finansavimo poreikis daugiausia buvo patenkintas panaudojus 4,2 mlrd. EUR įplaukas iš baudų; |
| --- | --- |

—

išaugęs mokėjimų asignavimų finansavimo poreikis daugiausia buvo patenkintas panaudojus 4,2 mlrd. EUR įplaukas iš baudų;

| — | 2014 m. atlikta išskirtinio masto BNP pagrįstų nuosavų išteklių peržiūra (9,5 mlrd. EUR), apėmusi laikotarpį nuo 2002 m. Tačiau peržiūros poveikis 2014 m. biudžeto įplaukoms buvo menkas, nes sumos buvo faktiškai perskirstytos tarp valstybių narių (kai kurioms lėšos bus grąžintos, kitos turės primokėti), be to, daugelio sumų mokėjimas atidėtas iki 2015 m. |
| --- | --- |

—

2014 m. atlikta išskirtinio masto BNP pagrįstų nuosavų išteklių peržiūra (9,5 mlrd. EUR), apėmusi laikotarpį nuo 2002 m. Tačiau peržiūros poveikis 2014 m. biudžeto įplaukoms buvo menkas, nes sumos buvo faktiškai perskirstytos tarp valstybių narių (kai kurioms lėšos bus grąžintos, kitos turės primokėti), be to, daugelio sumų mokėjimas atidėtas iki 2015 m.

Išlaidos:

Išlaidos:

| — | pradiniai mokėjimų asignavimai (135,5 mlrd. EUR) buvo išskirtinai maži – 6 % mažesni nei galutiniame patvirtintame 2013 m. biudžete. Galiausiai taisomaisiais biudžetais galutiniai patvirtinti asignavimai buvo padidinti iki 139 mln. EUR (žr. 5.1 lentelę); |
| --- | --- |

—

pradiniai mokėjimų asignavimai (135,5 mlrd. EUR) buvo išskirtinai maži – 6 % mažesni nei galutiniame patvirtintame 2013 m. biudžete. Galiausiai taisomaisiais biudžetais galutiniai patvirtinti asignavimai buvo padidinti iki 139 mln. EUR (žr. 5.1 lentelę);

5.1

| — | bendra mokėjimų suma siekė 142,5 mlrd. EUR (148,5 mlrd. EUR 2013 m.) (žr. 5.3 lentelę); |
| --- | --- |

—

bendra mokėjimų suma siekė 142,5 mlrd. EUR (148,5 mlrd. EUR 2013 m.) (žr. 5.3 lentelę);

5.3

| — | 32 mln. EUR nepanaudoti mokėjimų asignavimai (po perkėlimo) yra vieni iš istoriškai mažiausių ir patvirtina mokėjimų asignavimams nustatytus griežtus apribojimus. |
| --- | --- |

—

32 mln. EUR nepanaudoti mokėjimų asignavimai (po perkėlimo) yra vieni iš istoriškai mažiausių ir patvirtina mokėjimų asignavimams nustatytus griežtus apribojimus.

Įsipareigojimai ir neįvykdyti įsipareigojimai:

Įsipareigojimai ir neįvykdyti įsipareigojimai:

| — | iš turėtų 149,9 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų iš viso buvo panaudota tik 76 %, o didelė asignavimų suma buvo perkelta arba perprogramuota į 2015 m. (žr. 5.2 lentelę); |
| --- | --- |

—

iš turėtų 149,9 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų iš viso buvo panaudota tik 76 %, o didelė asignavimų suma buvo perkelta arba perprogramuota į 2015 m. (žr. 5.2 lentelę);

5.2

| — | neįvykdyti įsipareigojimai smarkiai sumažėjo nuo 222,4 mlrd. EUR (2013 m. pabaigoje) iki 189,6 mlrd. EUR (2014 m. pabaigoje) (žr. 5.9 lentelę). Tai susiję su tuo, kad naujo programavimo laikotarpio pradžioje įsipareigojimų įgyvendinimo lygis buvo žemas, – jei 2014 m. būtų buvę paskirti visi naujų programų asignavimai, neįvykdyti įsipareigojimai būtų likę panašaus dydžio kaip ir 2013 m. |
| --- | --- |

—

neįvykdyti įsipareigojimai smarkiai sumažėjo nuo 222,4 mlrd. EUR (2013 m. pabaigoje) iki 189,6 mlrd. EUR (2014 m. pabaigoje) (žr. 5.9 lentelę). Tai susiję su tuo, kad naujo programavimo laikotarpio pradžioje įsipareigojimų įgyvendinimo lygis buvo žemas, – jei 2014 m. būtų buvę paskirti visi naujų programų asignavimai, neįvykdyti įsipareigojimai būtų likę panašaus dydžio kaip ir 2013 m.

5.9

Išsamesnė biudžeto patikslinimų, su jais susijusių aplinkybių, pagrindimo ir poveikio analizė pateikta 2014 m. Komisijos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos A dalyje „Biudžeto apžvalga“ ir B dalyje (apie kiekvieną daugiametės finansinės programos išlaidų kategoriją).

3.   PASTABOS DĖL EKONOMINIO REZULTATO SUDERINIMO SU BIUDŽETO REZULTATU

Pagal Finansinį reglamentą ekonominis metų rezultatas yra apskaičiuojamas remiantis kaupiamosios apskaitos principais, o biudžeto rezultatas paremtas pakeistomis pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi ekonominis rezultatas ir biudžeto rezultatas yra tų pačių operacijų rezultatai, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinami.

Derinami punktai. Įplaukos

Derinami punktai. Įplaukos

Faktinės finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas ankstesniaisiais metais. Todėl teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti atskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau teisės į ankstesniais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais, suderinimo tikslais turi būti pridėtos prie ekonominio rezultato.

Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro sukauptos įplaukos iš žemės ūkio, nuosavų išteklių, palūkanų ir dividendų. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusiųjų metų.

Derinami punktai. Išlaidos

Derinami punktai. Išlaidos

Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patyrė ES lėšų gavėjai, bet apie kurias Komisijai dar nepranešta. Nors sukauptos išlaidos nelaikomos biudžeto išlaidomis, einamaisiais metais atlikti mokėjimai, kurie susiję su praėjusiaisiais metais užregistruotomis sąskaitomis faktūromis, yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis.

Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra 1) naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais ir pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos, ir 2) išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba ankstesniais metais priėmus reikalavimus atitinkančias išlaidas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo, bet ne biudžeto sąskaitų požiūriu, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas.

Be mokėjimų, kurie atlikti pagal metų asignavimus, apskaičiuojant biudžeto metų rezultatą taip pat reikia atsižvelgti į tų metų asignavimus, kurie perkeliami į ateinančius metus (pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 15 straipsnį). Tas pats pasakytina apie biudžeto mokėjimus, atliktus einamaisiais metais iš perkėlimų iš ankstesnių metų, ir panaikintus nepanaudotus mokėjimų asignavimus.

Atidėjinių pokyčiai siejami su metų pabaigos įverčiais finansinėse ataskaitose (daugiausia darbuotojų išmokomis), kurie poveikio biudžetinėms sąskaitoms neturi. Kitas derinamas sumas sudaro skirtingi elementai, kaip antai turto nusidėvėjimas, turto įsigijimas, kapitalo nuomos įmokos ir finansinis dalyvavimas, kurių biudžeto ir kaupiamosios apskaitos tvarkymas skiriasi.

4.   ES BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMAS

4.1.   BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

| (mln. EUR) |
| --- |
| Antraštinė dalis | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip | Negrąžintos |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Einamieji metai | Perkelta | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso | biudžeto % dalis |
| 1. | Nuosavi ištekliai | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |
| 3. | Perteklius, likučiai ir patikslinimai | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |
| 4. | Įplaukos, gautos iš Sąjungos institucijose ir kitose įstaigose dirbančių asmenų | 1  275 | 1  275 | 1  248 | 12 | 1  260 | 1  240 | 11 | 1  251 | 98,14 % | 8 |
| 5. | Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos | 54 | 54 | 578 | 21 | 599 | 563 | 15 | 578 | 1  075,46 % | 21 |
| 6. | Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis | 60 | 60 | 3  267 | 228 | 3  496 | 3  120 | 105 | 3  225 | 5  374,97 % | 271 |
| 7. | Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos | 123 | 3  973 | 2  206 | 10  416 | 12  622 | 1  131 | 3  475 | 4  607 | 115,95 % | 8  016 |
| 8. | Skolinimosi ir skolinimo operacijos | 2 | 153 | 46 | 255 | 301 | 43 | 254 | 297 | 193,72 % | 3 |
| 9. | Įvairios įplaukos | 30 | 30 | 15 | 10 | 25 | 13 | 2 | 15 | 50,01 % | 10 |
| Iš viso | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(mln. EUR)

Antraštinė dalis

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip

Negrąžintos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Einamieji metai

Perkelta

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

biudžeto % dalis

1.

1.

Nuosavi ištekliai

1 33  960

1 28  388

1 28  853

46

1 28  899

1 28  841

25

1 28  867

100,37 %

32

3.

3.

Perteklius, likučiai ir patikslinimai

—

5  101

10  507

—

10  507

5  100

—

5  100

99,98 %

5  407

4.

4.

Įplaukos, gautos iš Sąjungos institucijose ir kitose įstaigose dirbančių asmenų

1  275

1  275

1  248

12

1  260

1  240

11

1  251

98,14 %

8

5.

5.

Įplaukos, gautos iš institucijų administracinės veiklos

54

54

578

21

599

563

15

578

1  075,46 %

21

6.

6.

Įmokos ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis

60

60

3  267

228

3  496

3  120

105

3  225

5  374,97 %

271

7.

7.

Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir baudos

123

3  973

2  206

10  416

12  622

1  131

3  475

4  607

115,95 %

8  016

8.

8.

Skolinimosi ir skolinimo operacijos

2

153

46

255

301

43

254

297

193,72 %

3

9.

9.

Įvairios įplaukos

30

30

15

10

25

13

2

15

50,01 %

10

Iš viso

Iš viso

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

1 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavi ištekliai

1 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavi ištekliai

| (mln. EUR) |
| --- |
| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip | Negrąžintos |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Einamieji metai | Perkelta | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso | biudžeto % dalis |
| 11. | Cukraus mokesčiai | 125 | (90) | (69) | — | (69) | (69) | — | (69) | 77,12 % | — |
| 12. | Muitai | 16  186 | 16  174 | 16  485 | 46 | 16  531 | 16  473 | 25 | 16  499 | 102,01 % | 32 |
| 13. | PVM | 17  882 | 17  690 | 17  746 | — | 17  746 | 17  746 | — | 17  746 | 100,32 % | — |
| 14. | BNP | 99  767 | 94  614 | 94  863 | — | 94  863 | 94  863 | — | 94  863 | 100,26 % | — |
| 15. | Biudžeto disbalanso korekcija | — | — | (172) | — | (172) | (172) | — | (172) | 0,00 % | — |
| Iš viso | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |

(mln. EUR)

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip

Negrąžintos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Einamieji metai

Perkelta

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

biudžeto % dalis

11.

11.

Cukraus mokesčiai

125

(90)

(69)

—

(69)

(69)

—

(69)

77,12 %

—

12.

12.

Muitai

16  186

16  174

16  485

46

16  531

16  473

25

16  499

102,01 %

32

13.

13.

PVM

17  882

17  690

17  746

—

17  746

17  746

—

17  746

100,32 %

—

14.

14.

BNP

99  767

94  614

94  863

—

94  863

94  863

—

94  863

100,26 %

—

15.

15.

Biudžeto disbalanso korekcija

—

—

(172)

—

(172)

(172)

—

(172)

0,00 %

—

Iš viso

Iš viso

1 33  960

1 33  960

1 28  388

1 28  388

1 28  853

1 28  853

46

46

1 28  899

1 28  899

1 28  841

1 28  841

25

25

1 28  867

1 28  867

100,37 %

100,37 %

32

32

3 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavų išteklių perteklius, likučiai ir patikslinimai

3 antraštinės dalies išskaidymas. Nuosavų išteklių perteklius, likučiai ir patikslinimai

| (mln. EUR) |
| --- |
| Skyrius | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip | Negrąžintos |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Einamieji metai | Perkelta | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso | biudžeto % dalis |
| 30. | Praėjusiųjų metų perteklius | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 100,00 % | — |
| 31. | PVM likučiai | — | (81) | (284) | — | (284) | (79) | — | (79) | 97,59 % | (205) |
| 32. | BNP likučiai | — | 4  176 | 9  825 | — | 9  825 | 4  212 | — | 4  212 | 100,87 % | 5  613 |
| 34. | Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje | — | — | (2) | — | (2) | (2) | — | (2) | 0,00 % | — |
| 35. | Jungtinei Karalystei taikomos korekcijos patikslinimas | — | — | (18) | — | (18) | (18) | — | (18) | 0,00 % | — |
| 36. | Jungtinei Karalystei taikomos korekcijos tarpinis apskaičiavimas | — | — | (19) | — | (19) | (19) | — | (19) | 0,00 % | — |
| Iš viso | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |

(mln. EUR)

Skyrius

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip

Negrąžintos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Einamieji metai

Perkelta

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

biudžeto % dalis

30.

30.

Praėjusiųjų metų perteklius

—

1  005

1  005

—

1  005

1  005

—

1  005

100,00 %

—

31.

31.

PVM likučiai

—

(81)

(284)

—

(284)

(79)

—

(79)

97,59 %

(205)

32.

32.

BNP likučiai

—

4  176

9  825

—

9  825

4  212

—

4  212

100,87 %

5  613

34.

34.

Patikslinimas dėl nedalyvavimo TVR politikoje

—

—

(2)

—

(2)

(2)

—

(2)

0,00 %

—

35.

35.

Jungtinei Karalystei taikomos korekcijos patikslinimas

—

—

(18)

—

(18)

(18)

—

(18)

0,00 %

—

36.

36.

Jungtinei Karalystei taikomos korekcijos tarpinis apskaičiavimas

—

—

(19)

—

(19)

(19)

—

(19)

0,00 %

—

Iš viso

Iš viso

—

5  101

5  101

10  507

10  507

—

10  507

10  507

5  100

5  100

—

5  100

5  100

99,98 %

99,98 %

5  407

5  407

4.2.   ĮPLAUKŲ ĮVYKDYMAS

ĮPLAUKŲ ĮVYKDYMAS

4.2.1.   
  2014 m. įplaukų apžvalga

2014 m. įplaukų apžvalga

Mokėjimų asignavimų suma pradiniame patvirtintame ES biudžete, kurį 2013 m. lapkričio 20 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 1 35  505 mln. EUR, o suma, finansuotina iš nuosavų išteklių, sudarė 1 33  960 mln. EUR. Pradinio biudžeto įplaukų ir išlaidų sąmatos per finansinius metus paprastai tikslinamos, o tokie pakeitimai pateikiami taisomuosiuose biudžetuose. BNP pagrįstų nuosavų išteklių tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto įplaukos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Remiantis subalansuotumo principu, biudžeto įplaukos ir išlaidos (mokėjimų asignavimai) privalo būti subalansuotos.

2014 m. priimti septyni taisomieji biudžetai. Dėl jų bendra galutinė patvirtinta 2014 m. įplaukų suma buvo lygi 1 39  034 mln. EUR. Ši suma buvo padengta iš nuosavų išteklių – iš viso 1 28  388 mln. EUR (taigi 5  572 mln. EUR mažiau, nei prognozuota iš pradžių), o likutis – iš kitų įplaukų. Išaugęs mokėjimų asignavimų finansavimo poreikis daugiausia buvo iš esmės patenkintas pajamomis iš baudų. Be to, dėl ankstesnių finansinių metų pertekliaus ir ypatingųjų pajamų iš ankstesnių metų PVM ir BNP patikslinimo smarkiai sumažėjo valstybių narių BNP išlyginamasis įnašas.

Į Taisomuosius biudžetus Nr. 2–3/2014 įtraukta 3  850 mln. EUR įmonėms skirtų baudų ir palūkanų suma, kuri buvo žinoma tuo metu, kai buvo rengiami atitinkami taisomųjų biudžetų projektai. Iki 2014 m. gruodžio 31 d.kitos baudos tapo galutinėmis arba priėmus galutinį nuosprendį, arba todėl, kad įmonės neapskundė naujų sprendimų dėl baudų.

Įplaukos, įnašai ir grąžinamosios išmokos, susijusios su ES susitarimais ir programomis, iš viso sudaro 3  225 mln. EUR. Pagrindinės sumos susijusios su EŽŪGF ir EŽŪFKP (visų pirma, su sąskaitų patvirtinimu ir pažeidimais), trečiųjų šalių dalyvavimu mokslinių tyrimų programose ir kitais ES programoms ir (arba) veiklai skirtais įnašais ir grąžinamosiomis išmokomis. Didelę šios sumos dalį sudaro asignuotosios įplaukos, dėl kurių papildomi asignavimai paprastai įtraukiami į išlaidas.

Kiek tai susiję su nuosavų išteklių rezultatu, tradicinių nuosavų išteklių surinkta beveik tiek, kiek prognozuota. Tokią padėtį iš esmės lėmė tai, kad biudžeto sąmatos, kurios buvo pakeistos tuo metu, kai buvo parengtas Taisomojo biudžeto Nr. 4/2014 projektas (sąmatos sumažintos 646 mln. EUR pagal naujas 2014 m. pavasario prognozes), siekiant atsižvelgti į faktinį surinkimo ritmą, buvo dar kartą pakeistos Taisomojo biudžeto Nr. 6/2014 projekte. Taip jos buvo padidintos 420 mln. EUR.

Galutiniai valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai taip pat iš esmės sutapo su galutine biudžeto sąmata. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstybės narės, nesančios EPS narėmis, faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

Atliekant 2014 m. koregavimą buvo iš esmės nuo 2002 m. peržiūrėtos BNP. Taigi koregavimo sumos dydis buvo beprecedentis – visoms ES valstybėms narėms jis siekė 9,5 mlrd. EUR. Reaguodama į šią išskirtinę padėtį, gruodžio 18 d. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą (2014 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1377/2014), kuriuo valstybėms narėms leista pagal griežtas sąlygas iki 2015 m. rugsėjo 1 d. atidėti mokėjimą nemokant palūkanų. Todėl 6 valstybės narės pasinaudojo galimybe sumokėti savo koregavimo sumą 2015 m. Atidėto mokėjimo suma yra 5,4 mlrd. EUR.

Gautinų nuosavų išteklių suma susijusi su 2014 m. gruodžio 17 d. priimtais Taisomaisiais biudžetais Nr. 2–7/2014. Pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 (OL L 130, 2000 5 31, p. 1) 10 straipsnį įrašai, atitinkantys nuosavų išteklių įnašų koregavimą, įtraukti į 2015 m. vasario mėn. pirmosios darbo dienos apskaitą. Valstybių narių nacionaliniai PVM ir BNP pagrįsti įnašai į ES biudžetą yra kasmet koreguojami pirmą gruodžio mėnesio darbo dieną.

4.2.2.   
  Įplaukos iš nuosavų išteklių

Įplaukos iš nuosavų išteklių

Didžioji dalis įplaukų gaunama iš nuosavų išteklių. Tai nustatyta Sutarties dėl ES veikimo 311 straipsnyje, kuriame teigiama, kad „neatmetant kitų įplaukų, visas biudžetas finansuojamas nuosavais ištekliais“. Didžioji biudžeto išlaidų dalis padengiama iš nuosavų išteklių.

Nuosavus išteklius galima suskirstyti į šias kategorijas:

| 1) | tradicinius nuosavus išteklius (TNI), kuriuos sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % (20 % nuo 2014 m.) kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 13 % nuosavų išteklių įplaukų; |
| --- | --- |

1)

tradicinius nuosavus išteklius (TNI), kuriuos sudaro muitai ir cukraus mokesčiai. Šiuos nuosavus išteklius iš ūkinės veiklos vykdytojų renka valstybės narės ES vardu. Tačiau valstybės narės pasilieka 25 % (20 % nuo 2014 m.) kaip atlygį už surinkimo išlaidas. Muitai renkami už produktus, importuojamus iš trečiųjų šalių, taikant muitų normas pagal Bendrąjį muitų tarifą. Cukraus mokesčius moka cukraus gamintojai, kad būtų finansuojamos eksporto grąžinamosios išmokos už cukrų. TNI paprastai sudaro apie 13 % nuosavų išteklių įplaukų;

| 2) | nuosavus išteklius iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM), kurie renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal ES taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių įplaukų; |
| --- | --- |

2)

nuosavus išteklius iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM), kurie renkami iš valstybių narių PVM bazių, kurios šiuo tikslu suderintos pagal ES taisykles. Tokia pati procentinė dalis taikoma suderintai kiekvienos valstybės narės bazei. Tačiau PVM bazei, į kurią atsižvelgiama, taikomas 50 % kiekvienos valstybės narės BNP apribojimas. PVM ištekliai paprastai sudaro apie 12 % nuosavų išteklių įplaukų;

| 3) | išteklius iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), naudojamus biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosavų išteklių įplaukų. |
| --- | --- |

3)

išteklius iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), naudojamus biudžeto įplaukoms ir išlaidoms subalansuoti, t. y. tai biudžeto daliai, kuri nepriklauso jokiems kitiems įplaukų šaltiniams, finansuoti. Kiekvienos valstybės narės BNP taikomas toks pat procentinis dydis, nustatomas pagal ES taisykles. BNP ištekliai paprastai sudaro apie 75 % nuosavų išteklių įplaukų.

Nuosavi ištekliai skirstomi vadovaujantis taisyklėmis, nustatytomis 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendime Nr. 2007/436/EB, Euratomas dėl ES nuosavų išteklių sistemos (2007 m. NIS). 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui priimtas naujas sprendimas, kuriuo nustatoma ES nuosavų išteklių sistema (2014 m. NIS – 2014 m. gegužės 26 d. Tarybos sprendimas Nr. 2014/335/ES, Euratomas). 2014 m. NIS įsigalios, kai jį pagal savo konstitucines taisykles ratifikuos visos valstybės narės (prognozuojama, kad tai įvyks 2016 m. pradžioje). Iki tol galioja 2007 m. NIS. Tais finansiniais metais, kai sprendimas įsigalios, bus atsižvelgta į jo taikymą atgaline data (2014 m. NIS bus taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.).

4.2.3.   
  Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Tradiciniai nuosavi ištekliai: visos nustatytos tradicinių nuosavų išteklių sumos turi būti įrašomos į tam tikrą kompetentingų institucijų tvarkomą sąskaitą:

| — | į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos; |
| --- | --- |

—

į paprastą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies a punkte – visos susigrąžintos arba garantijomis užtikrintos sumos;

| — | į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; į šią sąskaitą taip pat gali būti įrašomos garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos. |
| --- | --- |

—

į atskirą sąskaitą, numatytą Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 3 dalies b punkte – visos dar nesusigrąžintos ir (arba) garantijomis neužtikrintos sumos; į šią sąskaitą taip pat gali būti įrašomos garantijomis užtikrintos, tačiau užginčytos sumos.

Dėl atskiros sąskaitos valstybės narės siunčia Komisijai ketvirčio ataskaitą, kurioje nurodoma:

| — | sugrąžintinas praėjusiojo ketvirčio likutis, |
| --- | --- |

—

sugrąžintinas praėjusiojo ketvirčio likutis,

| — | per atitinkamą ketvirtį nustatytos teisės į gautinas sumas, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį nustatytos teisės į gautinas sumas,

| — | bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį, |
| --- | --- |

—

bazės patikslinimai (korekcijos/panaikinimai) per atitinkamą ketvirtį,

| — | nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį), |
| --- | --- |

—

nurašytos sumos (kurių negalima leisti panaudoti pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį),

| — | per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos, |
| --- | --- |

—

per atitinkamą ketvirtį susigrąžintos sumos,

| — | atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis. |
| --- | --- |

—

atitinkamo ketvirčio pabaigoje susigrąžintinas likutis.

Tradiciniai nuosavi ištekliai turi būti įrašyti į Komisijos sąskaitą ižde arba kitoje valstybės narės paskirtoje įstaigoje ne vėliau kaip pirmą darbo dieną po 19-tos antro mėnesio, einančio po to mėnesio, per kurį teisė buvo nustatyta (arba susigrąžinta, jei tai atskira sąskaita), dienos. Valstybės narės pasilieka 25 % (pagal 2014 m. NIS – 20 %) tradicinių nuosavų išteklių surinkimo išlaidoms padengti. Neapibrėžtosios nuosavų išteklių teisės į gautinas sumas patikslinamos atsižvelgiant į jų susigrąžinimo tikimybę.

4.2.4.   
  PVM pagrįsti ištekliai ir BNP pagrįsti ištekliai

PVM pagrįsti ištekliai ir BNP pagrįsti ištekliai

PVM pagrįsti nuosavi ištekliai apskaičiuojami taikant visoms valstybėms narėms suderintos PVM bazės vienodą tarifą, nustatytą pagal 2007 m. NIS 2 straipsnio 1 dalies b punkte išdėstytas taisykles. Nustatytas 0,30 % vienodas tarifas, išskyrus 2007–2013 m. laikotarpį, per kurį Austrijai buvo nustatytas 0,225 %, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – 0,10 % pareikalavimo tarifas. Visų valstybių narių PVM bazei taikomas 50 % BNP apribojimas. Pagal 2014 m. NIS pareikalavimo tarifas išliks 0,30 %, išskyrus 2014–2020 m. laikotarpį, per kurį Vokietijai, Nyderlandams ir Švedijai bus taikomas 0,15 % pareikalavimo tarifas.

BNP pagrįsti ištekliai yra kintantys ištekliai, skirti pateikti reikiamoms įplaukoms bet kuriais metais, kad būtų galima padengti išlaidas, viršijančias iš tradicinių nuosavų išteklių, PVM išteklių ir kitų įplaukų surinktą sumą. Įplaukos apskaičiuojamos taikant vienodą tarifą visų valstybių narių suvestinėms BNP. PVM ir BNP pagrįsti ištekliai nustatomi remiantis PVM ir BNP bazių prognozėmis, kurios nustatomos rengiant biudžeto projektą. Vėliau šios prognozės peržiūrimos taisomuoju biudžetu atnaujinant atitinkamų finansinių metų duomenis. Faktiniai PVM ir BNP bazių duomenys taikomi visus metus po atitinkamų finansinių metų. Komisija apskaičiuoja valstybių narių mokėtinų sumų, apskaičiuotų remiantis faktinėmis bazėmis, ir faktiškai pagal (pataisytas) prognozes sumokėtų sumų skirtumus. Komisija pareikalauja, kad valstybės narės pateiktų PVM ir BNP likučius – tiek teigiamus, tiek neigiamus – iki kitų metų, einančių po atitinkamų finansinių metų, pirmos gruodžio mėn. darbo dienos. 2014 m. gruodžio 18 d. Taryba priėmė Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1377/2014, kuriuo valstybėms narėms tam tikromis sąlygomis leidžiama atidėti PVM ir BNP likučių mokėjimą iki kitų metų rugsėjo mėn. pirmos darbo dienos. Jeigu nepaskelbiama išlyga, per ateinančius ketverius metus galima koreguoti faktines PVM ir BNP bazes. Anksčiau apskaičiuoti likučiai patikslinami, o gauto skirtumo pareikalaujama tuo pačiu metu, kaip ir praėjusiųjų finansinių metų PVM ir BNP likučių.

Tikrindama PVM ataskaitas ir BNP duomenis, Komisija gali paskelbti valstybėms narėms išlygas dėl tam tikrų punktų, kurie gali turėti pasekmių jų nuosavų išteklių įnašams. Pavyzdžiui, šie punktai gali atsirasti dėl to, kad nėra priimtinų duomenų arba reikia sukurti tinkamą metodiką. Šias išlygas reikia laikyti potencialiais reikalavimais valstybėms narėms sumokėti neapibrėžtas sumas, kadangi negalima tiksliai nustatyti jų finansinio poveikio. Kai galima nustatyti tikslią sumą, pareikalaujama atitinkama PVM ir BNP išteklių suma, susijusi arba su PVM ir BNP likučiais, arba su atskirais pareikalavimais įmokėti lėšas.

4.2.5.   
  Korekcija JK naudai

Korekcija JK naudai

Šiuo mechanizmu sumažinami JK nuosavų išteklių mokėjimai proporcingai vadinamajam jos „biudžeto disbalansui“ ir atitinkamai padidinami kitų valstybių narių nuosavų išteklių mokėjimai. Biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmą Jungtinės Karalystės naudai įvedė Fontenblo Europos Vadovų Taryba (1984 m. birželio mėn.), o 1985 m. gegužės 7 d. priimtas sprendimas dėl nuosavų išteklių. Mechanizmu buvo siekiama sumažinti JK biudžeto disbalansą, sumažinant šios valstybės mokėjimus ES. Korekcijos finansavimas sumažintas Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams (apribotas iki vienos ketvirtosios įprastos jų dalies).

4.2.6.   
  Bendras sumažinimas

Bendras sumažinimas

2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Nyderlandų ir Švedijos naudai taikytinas BNP pagrįstų įnašų bendras sumažinimas 2007–2013 m. laikotarpiu. Atsižvelgiant į šias išvadas, 2007 m. NIS nurodoma, kad Nyderlandai ir Švedija pasinaudos savo metinio BNP įnašo bendru sumažinimu atitinkamai 605 mln. EUR ir 150 mln. EUR, skaičiuojant 2004 m. kainomis. 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad Danijos, Nyderlandų ir Švedijos naudai tik 2014–2020 m. laikotarpiu yra taikytinas bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) pagrįstų metinių įnašų bendras sumažinimas ir kad Austrijai tik 2014–2016 m. laikotarpiu yra taikytinas BNP pagrįstų metinių įnašų bendras sumažinimas. Danijos, Nyderlandų ir Švedijos BNP pagrįstų metinių įnašų bendras sumažinimas lygus atitinkamai 130 mln. EUR, 695 mln. EUR ir 185 mln. EUR. Austrija pasinaudos savo BNP pagrįstų metinių įnašų bendru sumažinimu atitinkamai 30 mln. EUR 2014 m., 20 mln. EUR 2015 m. ir 10 mln. EUR 2016 m. (visos sumos skaičiuojamos 2011 m. kainomis). Šios nuostatos įtrauktos į 2014 m. NIS ir bus (atgaline data) taikomos jam įsigaliojus.

5.   ES BIUDŽETO IŠLAIDŲ VYKDYMAS

5.1.   DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso asig- navimų (turimų) | Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso asig- navimų (turimų) |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkėlimas į kitą laikotarpį | Asignuotosios įplaukos | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkėlimas į kitą laikotarpį | Asignuotosios įplaukos |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 63  986 | (0) | 63  986 | 150 | 3  474 | 67  611 | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 289 | 3  548 | 69  699 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 16  484 | — | 16  484 | 0 | 2  645 | 19  129 | 11  441 | 415 | 11  857 | 128 | 3  323 | 15  308 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 47  502 | — | 47  502 | 150 | 830 | 48  482 | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 161 | 224 | 54  392 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 59  267 | (76) | 59  191 | — | 2  105 | 61  296 | 56  459 | (500) | 55  959 | 35 | 1  968 | 57  962 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 43  778 | — | 43  778 | — | 1  724 | 45  502 | 43  777 | (1) | 43  776 | 13 | 1  724 | 45  514 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 2  172 | 0 | 2  172 | 3 | 81 | 2  256 | 1  677 | (17) | 1  660 | 10 | 78 | 1  747 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 8  325 | 98 | 8  423 | 6 | 571 | 9  000 | 6  191 | 734 | 6  925 | 35 | 521 | 7  481 |
| 5. | Administravimas | 8  405 | (1) | 8  405 | 1 | 765 | 9  171 | 8  406 | 0 | 8  406 | 772 | 862 | 10  040 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 3  532 | — | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | — | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| 6. | Kompensacijos | 29 | — | 29 | — | — | 29 | 29 | — | 29 | — | — | 29 |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 456 | 29 | 485 | 18 | 74 | 577 | 350 | (157) | 193 | 270 | 74 | 536 |
| Iš viso | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(mln. EUR)

DFP išlaidų kategorija

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso asig- navimų (turimų)

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso asig- navimų (turimų)

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkėlimas į kitą laikotarpį

Asignuotosios įplaukos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkėlimas į kitą laikotarpį

Asignuotosios įplaukos

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

1.

Pažangus ir integracinis augimas

63  986

(0)

63  986

150

3  474

67  611

62  393

3  470

65  863

289

3  548

69  699

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

16  484

16  484

—

16  484

16  484

0

0

2  645

2  645

19  129

19  129

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

128

128

3  323

3  323

15  308

15  308

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

47  502

47  502

—

47  502

47  502

150

150

830

830

48  482

48  482

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

161

161

224

224

54  392

54  392

2.

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

59  267

(76)

59  191

—

2  105

61  296

56  459

(500)

55  959

35

1  968

57  962

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

43  778

43  778

—

43  778

43  778

—

1  724

1  724

45  502

45  502

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

13

13

1  724

1  724

45  514

45  514

3.

3.

Saugumas ir pilietybė

2  172

0

2  172

3

81

2  256

1  677

(17)

1  660

10

78

1  747

4.

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

8  325

98

8  423

6

571

9  000

6  191

734

6  925

35

521

7  481

5.

5.

Administravimas

8  405

(1)

8  405

1

765

9  171

8  406

0

8  406

772

862

10  040

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

3  532

3  532

—

3  531

3  531

1

1

399

399

3  931

3  931

3  532

3  532

—

3  531

3  531

452

452

492

492

4  475

4  475

6.

6.

Kompensacijos

29

—

29

—

—

29

29

—

29

—

—

29

8.

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

9.

Specialios priemonės

456

29

485

18

74

577

350

(157)

193

270

74

536

Iš viso

Iš viso

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.2.   DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

DFP. ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2015 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 67  611 | 44  260 | 150 | 1  561 | 45  972 | 67,99 % | 1  913 | 8  480 | 10  392 | 15,37 % | 11  246 | — | 0 | 11  247 | 16,63 % |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 19  129 | 16  466 | 0 | 1  552 | 18  018 | 94,19 % | 1  092 | — | 1  092 | 5,71 % | 18 | — | 0 | 19 | 0,10 % |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 48  482 | 27  794 | 150 | 9 | 27  954 | 57,66 % | 820 | 8  480 | 9  300 | 19,18 % | 11  228 | — | — | 11  228 | 23,16 % |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 61  296 | 46  866 | — | 1  397 | 48  263 | 78,74 % | 708 | 2  866 | 3  575 | 5,83 % | 9  458 | — | — | 9  458 | 15,43 % |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 45  502 | 42  910 | — | 1  383 | 44  293 | 97,34 % | 341 | 868 | 1  209 | 2,66 % | 0 | — | — | 0 | 0,00 % |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 2  256 | 1  463 | 3 | 41 | 1  507 | 66,81 % | 40 | 254 | 294 | 13,02 % | 455 | — | — | 455 | 20,17 % |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 9  000 | 8  280 | 6 | 203 | 8  489 | 94,32 % | 368 | 136 | 504 | 5,60 % | 7 | — | 0 | 7 | 0,07 % |
| 5. | Administravimas | 9  171 | 8  313 | 1 | 571 | 8  884 | 96,87 % | 195 | 4 | 199 | 2,17 % | 88 | — | — | 88 | 0,96 % |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,40 % | 56 | 4 | 60 | 0,00 % | 82 | — | — | 82 | 2,09 % |
| 6. | Kompensacijos | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Specialios priemonės | 577 | 45 | 18 | — | 64 | 11,06 % | 74 | 361 | 435 | 75,37 % | 78 | — | — | 78 | 13,57 % |
| Iš viso | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,50 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,27 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,23 % |

(mln. EUR)

DFP išlaidų kategorija

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2015 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Pažangus ir integracinis augimas

67  611

44  260

150

1  561

45  972

67,99 %

1  913

8  480

10  392

15,37 %

11  246

—

0

11  247

16,63 %

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

19  129

19  129

16  466

16  466

0

0

1  552

1  552

18  018

18  018

94,19 %

94,19 %

1  092

1  092

—

1  092

1  092

5,71 %

5,71 %

18

18

—

0

0

19

19

0,10 %

0,10 %

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

48  482

48  482

27  794

27  794

150

150

9

9

27  954

27  954

57,66 %

57,66 %

820

820

8  480

8  480

9  300

9  300

19,18 %

19,18 %

11  228

11  228

—

—

11  228

11  228

23,16 %

23,16 %

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

61  296

46  866

—

1  397

48  263

78,74 %

708

2  866

3  575

5,83 %

9  458

—

—

9  458

15,43 %

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

45  502

45  502

42  910

42  910

—

1  383

1  383

44  293

44  293

97,34 %

97,34 %

341

341

868

868

1  209

1  209

2,66 %

2,66 %

0

0

—

—

0

0

0,00 %

0,00 %

3.

Saugumas ir pilietybė

2  256

1  463

3

41

1  507

66,81 %

40

254

294

13,02 %

455

—

—

455

20,17 %

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

9  000

8  280

6

203

8  489

94,32 %

368

136

504

5,60 %

7

—

0

7

0,07 %

5.

Administravimas

9  171

8  313

1

571

8  884

96,87 %

195

4

199

2,17 %

88

—

—

88

0,96 %

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

3  931

3  931

3  445

3  445

1

1

343

343

3  789

3  789

96,40 %

96,40 %

56

56

4

4

60

60

0,00 %

0,00 %

82

82

—

—

82

82

2,09 %

2,09 %

6.

Kompensacijos

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Specialios priemonės

577

45

18

—

64

11,06 %

74

361

435

75,37 %

78

—

—

78

13,57 %

Iš viso

Iš viso

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,50 %

75,50 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,27 %

10,27 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,23 %

14,23 %

5.3.   DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

DFP. MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16= 15/1 |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 69  699 | 65  730 | 267 | 1  686 | 67  683 | 97,11 % | 121 | 0 | 1  860 | 1  980 | 2,84 % | 12 | 22 | 2 | 36 | 0,05 % |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 15  308 | 11  740 | 108 | 1  483 | 13  331 | 87,09 % | 104 | 0 | 1  838 | 1  943 | 12,69 % | 12 | 20 | 2 | 33 | 0,22 % |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 54  392 | 53  990 | 159 | 203 | 54  352 | 99,93 % | 16 | — | 21 | 38 | 0,07 % | 0 | 2 | — | 2 | 0,00 % |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 57  962 | 55  050 | 33 | 1  502 | 56  584 | 97,62 % | 34 | 868 | 467 | 1  369 | 2,36 % | 7 | 2 | — | 9 | 0,02 % |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 45  514 | 42  891 | 12 | 1  383 | 44  287 | 97,30 % | 16 | 868 | 341 | 1  226 | 2,69 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,00 % |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 1  747 | 1  648 | 8 | 55 | 1  711 | 97,94 % | 8 | 0 | 23 | 31 | 1,75 % | 4 | 2 | 0 | 5 | 0,31 % |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 7  481 | 6  880 | 29 | 297 | 7  206 | 96,32 % | 34 | 9 | 224 | 267 | 3,57 % | 2 | 6 | 0 | 8 | 0,10 % |
| 5. | Administravimas | 10  040 | 7  643 | 697 | 480 | 8  819 | 87,84 % | 673 | 4 | 382 | 1  060 | 10,55 % | 86 | 75 | — | 161 | 1,61 % |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,33 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,72 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,94 % |
| 6. | Kompensacijos | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Specialios priemonės | 536 | 157 | 270 | 38 | 465 | 86,70 % | 0 | 36 | 35 | 71 | 13,28 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,02 % |
| Iš viso | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,61 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,24 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,15 % |

(mln. EUR)

DFP išlaidų kategorija

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16= 15/1

1.

Pažangus ir integracinis augimas

69  699

65  730

267

1  686

67  683

97,11 %

121

0

1  860

1  980

2,84 %

12

22

2

36

0,05 %

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

15  308

15  308

11  740

11  740

108

108

1  483

1  483

13  331

13  331

87,09 %

87,09 %

104

104

0

0

1  838

1  838

1  943

1  943

12,69 %

12,69 %

12

12

20

20

2

2

33

33

0,22 %

0,22 %

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

54  392

54  392

53  990

53  990

159

159

203

203

54  352

54  352

99,93 %

99,93 %

16

16

—

21

21

38

38

0,07 %

0,07 %

0

0

2

2

—

2

2

0,00 %

0,00 %

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

57  962

55  050

33

1  502

56  584

97,62 %

34

868

467

1  369

2,36 %

7

2

—

9

0,02 %

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

45  514

45  514

42  891

42  891

12

12

1  383

1  383

44  287

44  287

97,30 %

97,30 %

16

16

868

868

341

341

1  226

1  226

2,69 %

2,69 %

0

0

1

1

—

2

2

0,00 %

0,00 %

3.

Saugumas ir pilietybė

1  747

1  648

8

55

1  711

97,94 %

8

0

23

31

1,75 %

4

2

0

5

0,31 %

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

7  481

6  880

29

297

7  206

96,32 %

34

9

224

267

3,57 %

2

6

0

8

0,10 %

5.

Administravimas

10  040

7  643

697

480

8  819

87,84 %

673

4

382

1  060

10,55 %

86

75

—

161

1,61 %

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

4  475

4  475

3  027

3  027

402

402

300

300

3  729

3  729

83,33 %

83,33 %

418

418

4

4

192

192

614

614

13,72 %

13,72 %

82

82

50

50

—

132

132

2,94 %

2,94 %

6.

Kompensacijos

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Specialios priemonės

536

157

270

38

465

86,70 %

0

36

35

71

13,28 %

0

0

—

0

0,02 %

Iš viso

Iš viso

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,61 %

96,61 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,24 %

3,24 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,15 %

0,15 %

5.4.   DFP. NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

DFP. NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 1 66  761 | (2  037) | (60  662) | 1 04  062 | 45  972 | (7  021) | (4) | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 29  657 | (808) | (8  167) | 20  681 | 18  018 | (5  164) | (4) | 12  850 | 33  532 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 1 37  105 | (1  229) | (52  494) | 83  381 | 27  954 | (1  857) | (0) | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 27  978 | (275) | (11  930) | 15  773 | 48  263 | (44  655) | (0) | 3  609 | 19  382 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 40 | (3) | (21) | 16 | 44  293 | (44  266) | — | 27 | 43 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 3  092 | (306) | (944) | 1  841 | 1  507 | (767) | — | 740 | 2  582 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 23  285 | (721) | (5  490) | 17  075 | 8  489 | (1  716) | (1) | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Administravimas | 892 | (182) | (709) | 1 | 8  884 | (8  110) | (9) | 765 | 766 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | 29 | (29) | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | 401 | (0) | (401) | — | 64 | (64) | — | 0 | 0 |
| Iš viso | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(mln. EUR)

DFP išlaidų kategorija

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikintieji įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

1.

Pažangus ir integracinis augimas

1 66  761

(2  037)

(60  662)

1 04  062

45  972

(7  021)

(4)

38  947

1 43  009

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

29  657

29  657

(808)

(808)

(8  167)

(8  167)

20  681

20  681

18  018

18  018

(5  164)

(5  164)

(4)

(4)

12  850

12  850

33  532

33  532

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1 37  105

1 37  105

(1  229)

(1  229)

(52  494)

(52  494)

83  381

83  381

27  954

27  954

(1  857)

(1  857)

(0)

(0)

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

27  978

(275)

(11  930)

15  773

48  263

(44  655)

(0)

3  609

19  382

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

40

40

(3)

(3)

(21)

(21)

16

16

44  293

44  293

(44  266)

(44  266)

—

27

27

43

43

3.

Saugumas ir pilietybė

3  092

(306)

(944)

1  841

1  507

(767)

—

740

2  582

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

23  285

(721)

(5  490)

17  075

8  489

(1  716)

(1)

6  772

23  846

5.

Administravimas

892

(182)

(709)

1

8  884

(8  110)

(9)

765

766

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

557

557

(156)

(156)

(402)

(402)

—

3  789

3  789

(3  328)

(3  328)

(8)

(8)

453

453

453

453

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

29

(29)

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

401

(0)

(401)

—

64

(64)

—

0

0

Iš viso

Iš viso

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.5.   DFP. NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS

DFP. NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS

| (mln. EUR) |
| --- |
| DFP išlaidų kategorija | <2008 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | Iš viso |
| 1. | Pažangus ir integracinis augimas | 2  915 | 414 | 1  578 | 4  327 | 11  007 | 27  951 | 55  870 | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 255 | 211 | 1  260 | 2  274 | 3  001 | 5  451 | 8  230 | 12  850 | 33  532 |
| | 1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda | 2  660 | 203 | 318 | 2  053 | 8  007 | 22  500 | 47  640 | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Tvarus augimas. Gamtos ištekliai | 338 | 50 | 93 | 116 | 193 | 3  524 | 11  459 | 3  609 | 19  382 |
| | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 0 | — | — | 0 | 0 | 9 | 7 | 27 | 43 |
| 3. | Saugumas ir pilietybė | 14 | 31 | 73 | 158 | 261 | 497 | 807 | 740 | 2  582 |
| 4. | Europos vaidmuo pasaulyje | 944 | 539 | 842 | 1  336 | 2  800 | 4  686 | 5  928 | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Administravimas | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 765 | 766 |
| | iš jų: institucijų administracinės išlaidos | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| 6. | Kompensacijos | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Neigiamas rezervas | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Specialios priemonės | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Iš viso | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(mln. EUR)

DFP išlaidų kategorija

<2008 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Iš viso

1.

Pažangus ir integracinis augimas

2  915

414

1  578

4  327

11  007

27  951

55  870

38  947

1 43  009

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti

255

255

211

211

1  260

1  260

2  274

2  274

3  001

3  001

5  451

5  451

8  230

8  230

12  850

12  850

33  532

33  532

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

1b. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

2  660

2  660

203

203

318

318

2  053

2  053

8  007

8  007

22  500

22  500

47  640

47  640

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Tvarus augimas. Gamtos ištekliai

338

50

93

116

193

3  524

11  459

3  609

19  382

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos

0

0

—

—

0

0

0

0

9

9

7

7

27

27

43

43

3.

Saugumas ir pilietybė

14

31

73

158

261

497

807

740

2  582

4.

Europos vaidmuo pasaulyje

944

539

842

1  336

2  800

4  686

5  928

6  772

23  846

5.

Administravimas

—

—

—

—

—

0

1

765

766

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

iš jų: institucijų administracinės išlaidos

—

—

—

—

—

—

—

453

453

453

453

6.

Kompensacijos

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Neigiamas rezervas

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Specialios priemonės

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Iš viso

Iš viso

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.6.   POLITIKOS SRITIS: ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

POLITIKOS SRITIS: ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ IŠSKAIDYMAS IR POKYČIAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| Politikos sritis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso asignavimų (turimų) | Biudžeto asignavimai | Papildomi asignavimai | Iš viso asignavimų (turimų) |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Perkelti asignavimai | Asignuotosios įplaukos |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 213 | 20 | 233 | — | 118 | 351 | 297 | 2 | 300 | 8 | 121 | 429 |
| 02 | Įmonės ir pramonė | 2  536 | (10) | 2  526 | — | 228 | 2  754 | 2  105 | 60 | 2  165 | 14 | 308 | 2  486 |
| 03 | Konkurencija | 94 | (1) | 93 | — | 6 | 100 | 94 | (1) | 93 | 8 | 6 | 107 |
| 04 | Užimtumo, socialiniai reikalai ir įtrauktis | 13  839 | 90 | 13  929 | 168 | 581 | 14  678 | 11  622 | (341) | 11  280 | 51 | 191 | 11  522 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 58  047 | (22) | 58  025 | — | 2  117 | 60  141 | 55  635 | (518) | 55  117 | 22 | 1  981 | 57  120 |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 2  867 | (7) | 2  860 | — | 71 | 2  931 | 1  003 | 1 | 1  004 | 6 | 80 | 1  089 |
| 07 | Aplinka | 407 | 1 | 408 | — | 22 | 430 | 346 | 1 | 347 | 18 | 19 | 384 |
| 08 | Moksliniai tyrimai ir inovacijos | 6  215 | (53) | 6  162 | — | 1  031 | 7  193 | 4  107 | (11) | 4  096 | 35 | 1  490 | 5  621 |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 1  637 | (26) | 1  612 | — | 148 | 1  759 | 961 | 107 | 1  068 | 16 | 259 | 1  343 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 425 | (23) | 401 | — | 580 | 982 | 420 | (23) | 397 | 55 | 497 | 949 |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 1  066 | (76) | 991 | — | 30 | 1  021 | 780 | 8 | 788 | 5 | 30 | 823 |
| 12 | Vidaus rinka ir paslaugos | 117 | 1 | 118 | 0 | 15 | 133 | 117 | (3) | 114 | 6 | 15 | 134 |
| 13 | Regioninė ir miestų politika | 33  073 | 81 | 33  154 | — | 354 | 33  508 | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 391 | 136 | 43  995 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 157 | 0 | 158 | — | 7 | 164 | 122 | 10 | 133 | 7 | 6 | 146 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 2  820 | 57 | 2  877 | — | 453 | 3  330 | 2  242 | 178 | 2  420 | 12 | 537 | 2  969 |
| 16 | Komunikacija | 246 | 2 | 248 | — | 11 | 259 | 245 | 6 | 251 | 14 | 11 | 276 |
| 17 | Sveikatos ir vartotojų apsauga | 618 | (2) | 616 | 1 | 26 | 643 | 567 | (13) | 553 | 12 | 25 | 590 |
| 18 | Vidaus reikalai | 1  201 | 0 | 1  202 | 2 | 39 | 1  243 | 763 | 5 | 768 | 4 | 31 | 803 |
| 19 | Užsienio politikos priemonės | 733 | (55) | 678 | 5 | 55 | 739 | 463 | 74 | 537 | 3 | 52 | 593 |
| 20 | Prekyba | 121 | (2) | 119 | — | 3 | 122 | 115 | 1 | 116 | 3 | 3 | 123 |
| 21 | Plėtra ir bendradarbiavimas | 5  084 | 121 | 5  204 | 1 | 263 | 5  469 | 3  658 | 286 | 3  944 | 26 | 222 | 4  192 |
| 22 | Plėtra | 1  520 | (45) | 1  475 | — | 13 | 1  488 | 904 | (12) | 892 | 5 | 12 | 908 |
| 23 | Humanitarinė pagalba ir civilinė apsauga | 1  006 | 158 | 1  164 | — | 75 | 1  240 | 851 | 564 | 1  415 | 8 | 75 | 1  498 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 78 | (2) | 77 | — | 1 | 77 | 75 | 0 | 75 | 9 | 1 | 84 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 194 | (0) | 194 | — | 11 | 205 | 195 | (0) | 195 | 15 | 11 | 221 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1  001 | (40) | 961 | 0 | 162 | 1  124 | 991 | (30) | 961 | 160 | 164 | 1  285 |
| 27 | Biudžetas | 96 | (11) | 84 | — | 8 | 92 | 96 | (11) | 84 | 7 | 8 | 99 |
| 28 | Auditas | 12 | (0) | 12 | — | 1 | 12 | 12 | (0) | 12 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistika | 132 | 0 | 132 | — | 14 | 146 | 152 | (21) | 131 | 6 | 22 | 160 |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 388 | 3 | 391 | — | 87 | 478 | 388 | 3 | 391 | 20 | 87 | 498 |
| 32 | Energetika | 933 | 24 | 958 | — | 128 | 1  086 | 588 | 68 | 656 | 5 | 144 | 805 |
| 33 | Teisingumas | 203 | 2 | 205 | — | 11 | 216 | 193 | (6) | 187 | 4 | 12 | 202 |
| 34 | Klimato politika | 121 | 0 | 122 | — | 1 | 122 | 43 | 9 | 52 | 3 | 1 | 55 |
| 40 | Rezervai | 456 | (179) | 277 | — | — | 277 | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Kitos institucijos | 3  532 | (0) | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | (0) | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| Iš viso | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(mln. EUR)

Politikos sritis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso asignavimų (turimų)

Biudžeto asignavimai

Papildomi asignavimai

Iš viso asignavimų (turimų)

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Perkelti asignavimai

Asignuotosios įplaukos

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

213

20

233

—

118

351

297

2

300

8

121

429

02

02

Įmonės ir pramonė

2  536

(10)

2  526

—

228

2  754

2  105

60

2  165

14

308

2  486

03

03

Konkurencija

94

(1)

93

—

6

100

94

(1)

93

8

6

107

04

04

Užimtumo, socialiniai reikalai ir įtrauktis

13  839

90

13  929

168

581

14  678

11  622

(341)

11  280

51

191

11  522

05

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58  047

(22)

58  025

—

2  117

60  141

55  635

(518)

55  117

22

1  981

57  120

06

06

Mobilumas ir transportas

2  867

(7)

2  860

—

71

2  931

1  003

1

1  004

6

80

1  089

07

07

Aplinka

407

1

408

—

22

430

346

1

347

18

19

384

08

08

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

6  215

(53)

6  162

—

1  031

7  193

4  107

(11)

4  096

35

1  490

5  621

09

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

1  637

(26)

1  612

—

148

1  759

961

107

1  068

16

259

1  343

10

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

425

(23)

401

—

580

982

420

(23)

397

55

497

949

11

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1  066

(76)

991

—

30

1  021

780

8

788

5

30

823

12

12

Vidaus rinka ir paslaugos

117

1

118

0

15

133

117

(3)

114

6

15

134

13

13

Regioninė ir miestų politika

33  073

81

33  154

—

354

33  508

40  223

3  244

43  467

391

136

43  995

14

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

157

0

158

—

7

164

122

10

133

7

6

146

15

15

Švietimas ir kultūra

2  820

57

2  877

—

453

3  330

2  242

178

2  420

12

537

2  969

16

16

Komunikacija

246

2

248

—

11

259

245

6

251

14

11

276

17

17

Sveikatos ir vartotojų apsauga

618

(2)

616

1

26

643

567

(13)

553

12

25

590

18

18

Vidaus reikalai

1  201

0

1  202

2

39

1  243

763

5

768

4

31

803

19

19

Užsienio politikos priemonės

733

(55)

678

5

55

739

463

74

537

3

52

593

20

20

Prekyba

121

(2)

119

—

3

122

115

1

116

3

3

123

21

21

Plėtra ir bendradarbiavimas

5  084

121

5  204

1

263

5  469

3  658

286

3  944

26

222

4  192

22

22

Plėtra

1  520

(45)

1  475

—

13

1  488

904

(12)

892

5

12

908

23

23

Humanitarinė pagalba ir civilinė apsauga

1  006

158

1  164

—

75

1  240

851

564

1  415

8

75

1  498

24

24

Kova su sukčiavimu

78

(2)

77

—

1

77

75

0

75

9

1

84

25

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

194

(0)

194

—

11

205

195

(0)

195

15

11

221

26

26

Komisijos vykdomas administravimas

1  001

(40)

961

0

162

1  124

991

(30)

961

160

164

1  285

27

27

Biudžetas

96

(11)

84

—

8

92

96

(11)

84

7

8

99

28

28

Auditas

12

(0)

12

—

1

12

12

(0)

12

1

1

13

29

29

Statistika

132

0

132

—

14

146

152

(21)

131

6

22

160

30

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1  450

44

1  494

—

2

1  495

1  450

44

1  494

—

2

1  495

31

31

Kalbos tarnybos

388

3

391

—

87

478

388

3

391

20

87

498

32

32

Energetika

933

24

958

—

128

1  086

588

68

656

5

144

805

33

33

Teisingumas

203

2

205

—

11

216

193

(6)

187

4

12

202

34

34

Klimato politika

121

0

122

—

1

122

43

9

52

3

1

55

40

40

Rezervai

456

(179)

277

—

—

277

150

(150)

—

—

—

—

90

90

Kitos institucijos

3  532

(0)

3  531

1

399

3  931

3  532

(0)

3  531

452

492

4  475

Iš viso

Iš viso

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.6.1.   
  Politikos sritis: biudžeto ir faktinių įsipareigojimų palyginimas

Politikos sritis: biudžeto ir faktinių įsipareigojimų palyginimas

| (mln. EUR) |
| --- |
| Politikos sritis | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Papildomi asigna- vimai (23) | Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 213 | 20 | 233 | 118 | 351 | 236 |
| 02 | Įmonės ir pramonė | 2  536 | (10) | 2  526 | 228 | 2  754 | 2  608 |
| 03 | Konkurencija | 94 | (1) | 93 | 6 | 100 | 97 |
| 04 | užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis | 13  839 | 90 | 13  929 | 750 | 14  678 | 10  312 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 58  047 | (22) | 58  025 | 2  117 | 60  141 | 47  789 |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 2  867 | (7) | 2  860 | 71 | 2  931 | 2  879 |
| 07 | Aplinka | 407 | 1 | 408 | 22 | 430 | 423 |
| 08 | Moksliniai tyrimai ir inovacijos | 6  215 | (53) | 6  162 | 1  031 | 7  193 | 7  002 |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 1  637 | (26) | 1  612 | 148 | 1  759 | 1  708 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 425 | (23) | 401 | 580 | 982 | 535 |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 1  066 | (76) | 991 | 30 | 1  021 | 218 |
| 12 | Vidaus rinka ir paslaugos | 117 | 1 | 118 | 16 | 133 | 123 |
| 13 | Regioninė ir miestų politika | 33  073 | 81 | 33  154 | 354 | 33  508 | 17  078 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 157 | — | 158 | 7 | 164 | 160 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 2  820 | 57 | 2  877 | 453 | 3  330 | 3  223 |
| 16 | Komunikacija | 246 | 2 | 248 | 11 | 259 | 252 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 618 | (2) | 616 | 27 | 643 | 624 |
| 18 | Vidaus reikalai | 1  201 | — | 1  202 | 41 | 1  243 | 523 |
| 19 | Užsienio politikos priemonės | 733 | (55) | 678 | 61 | 739 | 687 |
| 20 | Prekyba | 121 | (2) | 119 | 3 | 122 | 120 |
| 21 | Vystymasis ir bendradarbiavimas | 5  084 | 121 | 5  204 | 264 | 5  469 | 5  353 |
| 22 | Plėtra | 1  520 | (45) | 1  475 | 13 | 1  488 | 1  440 |
| 23 | Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga | 1  006 | 158 | 1  164 | 75 | 1  240 | 1  187 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 78 | (2) | 77 | 1 | 77 | 77 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 194 | — | 194 | 11 | 205 | 198 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1  001 | (40) | 961 | 162 | 1  124 | 1  070 |
| 27 | Biudžetas | 96 | (11) | 84 | 8 | 92 | 89 |
| 28 | Auditas | 12 | — | 12 | 1 | 12 | 12 |
| 29 | Statistika | 132 | — | 132 | 14 | 146 | 140 |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 388 | 3 | 391 | 87 | 478 | 444 |
| 32 | Energetika | 933 | 24 | 958 | 128 | 1  086 | 990 |
| 33 | Teisingumas | 203 | 2 | 205 | 11 | 216 | 209 |
| 34 | Klimato politika | 121 | — | 122 | 1 | 122 | 122 |
| 40 | Rezervai | 456 | (179) | 277 | — | 277 | — |
| 90 | Kitos institucijos | 3  532 | — | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| Iš viso | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(mln. EUR)

Politikos sritis

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Papildomi asigna- vimai (23)

23

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

213

20

233

118

351

236

02

Įmonės ir pramonė

2  536

(10)

2  526

228

2  754

2  608

03

Konkurencija

94

(1)

93

6

100

97

04

užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

13  839

90

13  929

750

14  678

10  312

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

58  047

(22)

58  025

2  117

60  141

47  789

06

Mobilumas ir transportas

2  867

(7)

2  860

71

2  931

2  879

07

Aplinka

407

1

408

22

430

423

08

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

6  215

(53)

6  162

1  031

7  193

7  002

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

1  637

(26)

1  612

148

1  759

1  708

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

425

(23)

401

580

982

535

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1  066

(76)

991

30

1  021

218

12

Vidaus rinka ir paslaugos

117

1

118

16

133

123

13

Regioninė ir miestų politika

33  073

81

33  154

354

33  508

17  078

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

157

—

158

7

164

160

15

Švietimas ir kultūra

2  820

57

2  877

453

3  330

3  223

16

Komunikacija

246

2

248

11

259

252

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

618

(2)

616

27

643

624

18

Vidaus reikalai

1  201

—

1  202

41

1  243

523

19

Užsienio politikos priemonės

733

(55)

678

61

739

687

20

Prekyba

121

(2)

119

3

122

120

21

Vystymasis ir bendradarbiavimas

5  084

121

5  204

264

5  469

5  353

22

Plėtra

1  520

(45)

1  475

13

1  488

1  440

23

Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga

1  006

158

1  164

75

1  240

1  187

24

Kova su sukčiavimu

78

(2)

77

1

77

77

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

194

—

194

11

205

198

26

Komisijos vykdomas administravimas

1  001

(40)

961

162

1  124

1  070

27

Biudžetas

96

(11)

84

8

92

89

28

Auditas

12

—

12

1

12

12

29

Statistika

132

—

132

14

146

140

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Kalbos tarnybos

388

3

391

87

478

444

32

Energetika

933

24

958

128

1  086

990

33

Teisingumas

203

2

205

11

216

209

34

Klimato politika

121

—

122

1

122

122

40

Rezervai

456

(179)

277

—

277

—

90

Kitos institucijos

3  532

—

3  531

400

3  931

3  789

Iš viso

Iš viso

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

5.7.   POLITIKOS SRITIS: ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

POLITIKOS SRITIS: ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| Politikos sritis | | Prisiimti įsipareigojimai | Į 2015 m. perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Asignuotosios įplaukos | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 351 | 233 | — | 3 | 236 | 67,1 % | 115 | — | 115 | 32,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 02 | Įmonės ir pramonė | 2  754 | 2  526 | — | 82 | 2  608 | 94,7 % | 146 | — | 146 | 5,3 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 03 | Konkurencija | 100 | 93 | — | 3 | 97 | 97,2 % | 3 | — | 3 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 04 | užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis | 14  678 | 10  139 | 168 | 5 | 10  312 | 70,3 % | 576 | 2  161 | 2  737 | 18,6 % | 1  629 | — | 0 | 1  629 | 11,1 % |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 60  141 | 46  400 | — | 1  389 | 47  789 | 79,5 % | 728 | 2  912 | 3  640 | 6,1 % | 8  712 | — | — | 8  712 | 14,5 % |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 2  931 | 2  854 | — | 25 | 2  879 | 98,2 % | 46 | — | 46 | 1,6 % | 6 | — | 0 | 7 | 0,2 % |
| 07 | Aplinka | 430 | 407 | — | 16 | 423 | 98,3 % | 6 | — | 6 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Moksliniai tyrimai ir inovacijos | 7  193 | 6  162 | — | 840 | 7  002 | 97,3 % | 191 | — | 191 | 2,7 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 1  759 | 1  612 | — | 97 | 1  708 | 97,1 % | 51 | — | 51 | 2,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 982 | 401 | — | 134 | 535 | 54,5 % | 447 | — | 447 | 45,5 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 1  021 | 216 | — | 2 | 218 | 21,4 % | 28 | 28 | 56 | 5,5 % | 746 | — | — | 746 | 73,1 % |
| 12 | Vidaus rinka ir paslaugos | 133 | 118 | 0 | 5 | 123 | 92,3 % | 10 | — | 10 | 7,5 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 13 | Regioninė ir miestų politika | 33  508 | 17  066 | — | 11 | 17  078 | 51,0 % | 343 | 6  481 | 6  824 | 20,4 % | 9  607 | — | — | 9  607 | 28,7 % |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 164 | 157 | — | 2 | 160 | 97,2 % | 5 | — | 5 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 3  330 | 2  877 | — | 347 | 3  223 | 96,8 % | 106 | — | 106 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 16 | Komunikacija | 259 | 246 | — | 6 | 252 | 97,3 % | 5 | — | 5 | 1,8 % | 3 | — | — | 3 | 1,0 % |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 643 | 604 | 1 | 19 | 624 | 97,0 % | 7 | 7 | 13 | 2,1 % | 6 | — | — | 6 | 0,9 % |
| 18 | Vidaus reikalai | 1  243 | 508 | 2 | 13 | 523 | 42,1 % | 26 | 247 | 273 | 22,0 % | 447 | — | — | 447 | 36,0 % |
| 19 | Užsienio politikos priemonės | 739 | 661 | 5 | 21 | 687 | 93,1 % | 34 | 15 | 49 | 6,6 % | 2 | — | — | 2 | 0,3 % |
| 20 | Prekyba | 122 | 118 | — | 2 | 120 | 97,9 % | 2 | 0 | 2 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,7 % |
| 21 | Vystymasis ir bendradarbiavimas | 5  469 | 5  195 | 1 | 157 | 5  353 | 97,9 % | 107 | 7 | 114 | 2,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| 22 | Plėtra | 1  488 | 1  434 | — | 6 | 1  440 | 96,8 % | 6 | 40 | 46 | 3,1 % | 1 | — | 0 | 1 | 0,1 % |
| 23 | Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga | 1  240 | 1  163 | — | 24 | 1  187 | 95,8 % | 52 | — | 52 | 4,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 77 | 77 | — | — | 77 | 98,9 % | 1 | — | 1 | 1,0 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 205 | 192 | — | 6 | 198 | 96,6 % | 5 | — | 5 | 2,5 % | 2 | — | — | 2 | 0,8 % |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1  124 | 960 | 0 | 110 | 1  070 | 95,3 % | 52 | — | 52 | 4,6 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 27 | Biudžetas | 92 | 84 | — | 4 | 89 | 96,6 % | 3 | — | 3 | 3,4 % | — | — | — | — | 0,1 % |
| 28 | Auditas | 12 | 12 | — | 0 | 12 | 96,6 % | 0 | — | 0 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 29 | Statistika | 146 | 131 | — | 8 | 140 | 95,7 % | 5 | — | 5 | 3,7 % | 1 | — | — | 1 | 0,6 % |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 2 | — | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Kalbos tarnybos | 478 | 391 | — | 53 | 444 | 92,9 % | 34 | — | 34 | 7,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 32 | Energetika | 1  086 | 955 | — | 34 | 990 | 91,1 % | 94 | — | 94 | 8,6 % | 3 | — | 0 | 3 | 0,3 % |
| 33 | Teisingumas | 216 | 205 | — | 4 | 209 | 96,5 % | 7 | — | 7 | 3,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,4 % |
| 34 | Klimato politika | 122 | 121 | — | 0 | 122 | 99,4 % | 0 | — | 0 | 0,4 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 40 | Rezervai | 277 | — | — | — | — | 0,0 % | — | 199 | 199 | 71,8 % | 78 | — | — | 78 | 28,2 % |
| 90 | Kitos institucijos | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,4 % | 56 | 4 | 60 | 1,5 % | 82 | — | — | 82 | 2,1 % |
| Iš viso | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,2 % |

(mln. EUR)

Politikos sritis

Prisiimti įsipareigojimai

Į 2015 m. perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Asignuotosios įplaukos

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

351

233

—

3

236

67,1 %

115

—

115

32,9 %

0

—

—

0

0,1 %

02

Įmonės ir pramonė

2  754

2  526

—

82

2  608

94,7 %

146

—

146

5,3 %

0

—

—

0

0,0 %

03

Konkurencija

100

93

—

3

97

97,2 %

3

—

3

2,8 %

0

—

—

0

0,1 %

04

užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

14  678

10  139

168

5

10  312

70,3 %

576

2  161

2  737

18,6 %

1  629

—

0

1  629

11,1 %

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

60  141

46  400

—

1  389

47  789

79,5 %

728

2  912

3  640

6,1 %

8  712

—

—

8  712

14,5 %

06

Mobilumas ir transportas

2  931

2  854

—

25

2  879

98,2 %

46

—

46

1,6 %

6

—

0

7

0,2 %

07

Aplinka

430

407

—

16

423

98,3 %

6

—

6

1,4 %

1

—

—

1

0,3 %

08

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

7  193

6  162

—

840

7  002

97,3 %

191

—

191

2,7 %

—

—

—

—

0,0 %

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

1  759

1  612

—

97

1  708

97,1 %

51

—

51

2,9 %

0

—

—

0

0,0 %

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

982

401

—

134

535

54,5 %

447

—

447

45,5 %

—

—

—

—

0,0 %

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

1  021

216

—

2

218

21,4 %

28

28

56

5,5 %

746

—

—

746

73,1 %

12

Vidaus rinka ir paslaugos

133

118

0

5

123

92,3 %

10

—

10

7,5 %

0

—

—

0

0,1 %

13

Regioninė ir miestų politika

33  508

17  066

—

11

17  078

51,0 %

343

6  481

6  824

20,4 %

9  607

—

—

9  607

28,7 %

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

164

157

—

2

160

97,2 %

5

—

5

2,8 %

0

—

—

0

0,0 %

15

Švietimas ir kultūra

3  330

2  877

—

347

3  223

96,8 %

106

—

106

3,2 %

0

—

—

0

0,0 %

16

Komunikacija

259

246

—

6

252

97,3 %

5

—

5

1,8 %

3

—

—

3

1,0 %

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

643

604

1

19

624

97,0 %

7

7

13

2,1 %

6

—

—

6

0,9 %

18

Vidaus reikalai

1  243

508

2

13

523

42,1 %

26

247

273

22,0 %

447

—

—

447

36,0 %

19

Užsienio politikos priemonės

739

661

5

21

687

93,1 %

34

15

49

6,6 %

2

—

—

2

0,3 %

20

Prekyba

122

118

—

2

120

97,9 %

2

0

2

1,4 %

1

—

—

1

0,7 %

21

Vystymasis ir bendradarbiavimas

5  469

5  195

1

157

5  353

97,9 %

107

7

114

2,1 %

2

—

—

2

0,0 %

22

Plėtra

1  488

1  434

—

6

1  440

96,8 %

6

40

46

3,1 %

1

—

0

1

0,1 %

23

Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga

1  240

1  163

—

24

1  187

95,8 %

52

—

52

4,2 %

1

—

—

1

0,1 %

24

Kova su sukčiavimu

77

77

—

—

77

98,9 %

1

—

1

1,0 %

0

—

—

0

0,1 %

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

205

192

—

6

198

96,6 %

5

—

5

2,5 %

2

—

—

2

0,8 %

26

Komisijos vykdomas administravimas

1  124

960

0

110

1  070

95,3 %

52

—

52

4,6 %

1

—

—

1

0,1 %

27

Biudžetas

92

84

—

4

89

96,6 %

3

—

3

3,4 %

—

—

—

—

0,1 %

28

Auditas

12

12

—

0

12

96,6 %

0

—

0

3,2 %

0

—

—

0

0,2 %

29

Statistika

146

131

—

8

140

95,7 %

5

—

5

3,7 %

1

—

—

1

0,6 %

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

2

—

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Kalbos tarnybos

478

391

—

53

444

92,9 %

34

—

34

7,1 %

0

—

—

0

0,0 %

32

Energetika

1  086

955

—

34

990

91,1 %

94

—

94

8,6 %

3

—

0

3

0,3 %

33

Teisingumas

216

205

—

4

209

96,5 %

7

—

7

3,2 %

1

—

—

1

0,4 %

34

Klimato politika

122

121

—

0

122

99,4 %

0

—

0

0,4 %

0

—

—

0

0,2 %

40

Rezervai

277

—

—

—

—

0,0 %

—

199

199

71,8 %

78

—

—

78

28,2 %

90

Kitos institucijos

3  931

3  445

1

343

3  789

96,4 %

56

4

60

1,5 %

82

—

—

82

2,1 %

Iš viso

Iš viso

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,2 %

14,2 %

5.7.1.   
  Politikos sritis: biudžeto ir faktinių mokėjimų palyginimas

Politikos sritis: biudžeto ir faktinių mokėjimų palyginimas

| (mln. EUR) |
| --- |
| Politikos sritis | Pradinis patvirtintas biudžetas | Taisomieji biudžetai ir perkėlimai | Galutinis patvirtintas biudžetas | Papildomi asigna- vimai (24) | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 297 | 2 | 300 | 129 | 429 | 306 |
| 02 | Įmonės ir pramonė | 2  105 | 60 | 2  165 | 322 | 2  486 | 2  237 |
| 03 | Konkurencija | 94 | (1) | 93 | 14 | 107 | 96 |
| 04 | užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis | 11  622 | (341) | 11  280 | 242 | 11  522 | 11  403 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 55  635 | (518) | 55  117 | 2  003 | 57  120 | 55  766 |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 1  003 | 1 | 1  004 | 85 | 1  089 | 1  037 |
| 07 | Aplinka | 346 | 1 | 347 | 37 | 384 | 362 |
| 08 | Moksliniai tyrimai ir inovacijos | 4  107 | (11) | 4  096 | 1  525 | 5  621 | 4  918 |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 961 | 107 | 1  068 | 275 | 1  343 | 1  184 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 420 | (23) | 397 | 552 | 949 | 508 |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 780 | 8 | 788 | 35 | 823 | 805 |
| 12 | Vidaus rinka ir paslaugos | 117 | (3) | 114 | 21 | 134 | 119 |
| 13 | Regioninė ir miestų politika | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 528 | 43  995 | 43  979 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 122 | 10 | 133 | 13 | 146 | 138 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 2  242 | 178 | 2  420 | 549 | 2  969 | 2  673 |
| 16 | Komunikacija | 245 | 6 | 251 | 25 | 276 | 257 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 567 | (13) | 553 | 37 | 590 | 571 |
| 18 | Vidaus reikalai | 763 | 5 | 768 | 35 | 803 | 789 |
| 19 | Užsienio politikos priemonės | 463 | 74 | 537 | 55 | 593 | 552 |
| 20 | Prekyba | 115 | 1 | 116 | 7 | 123 | 118 |
| 21 | Vystymasis ir bendradarbiavimas | 3  658 | 286 | 3  944 | 248 | 4  192 | 4  133 |
| 22 | Plėtra | 904 | (12) | 892 | 17 | 908 | 898 |
| 23 | Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga | 851 | 564 | 1  415 | 83 | 1  498 | 1  430 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 75 | 0 | 75 | 9 | 84 | 75 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 195 | (0) | 195 | 26 | 221 | 199 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 991 | (30) | 961 | 324 | 1  285 | 1  060 |
| 27 | Biudžetas | 96 | (11) | 84 | 14 | 99 | 88 |
| 28 | Auditas | 12 | (0) | 12 | 1 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 152 | (21) | 131 | 28 | 160 | 139 |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 388 | 3 | 391 | 107 | 498 | 445 |
| 32 | Energetika | 588 | 68 | 656 | 149 | 805 | 733 |
| 33 | Teisingumas | 193 | (6) | 187 | 16 | 202 | 193 |
| 34 | Klimato politika | 43 | 9 | 52 | 4 | 55 | 50 |
| 40 | Rezervai | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Kitos institucijos | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| Iš viso | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |

(mln. EUR)

Politikos sritis

Pradinis patvirtintas biudžetas

Taisomieji biudžetai ir perkėlimai

Galutinis patvirtintas biudžetas

Papildomi asigna- vimai (24)

24

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

297

2

300

129

429

306

02

Įmonės ir pramonė

2  105

60

2  165

322

2  486

2  237

03

Konkurencija

94

(1)

93

14

107

96

04

užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

11  622

(341)

11  280

242

11  522

11  403

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

55  635

(518)

55  117

2  003

57  120

55  766

06

Mobilumas ir transportas

1  003

1

1  004

85

1  089

1  037

07

Aplinka

346

1

347

37

384

362

08

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

4  107

(11)

4  096

1  525

5  621

4  918

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

961

107

1  068

275

1  343

1  184

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

420

(23)

397

552

949

508

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

780

8

788

35

823

805

12

Vidaus rinka ir paslaugos

117

(3)

114

21

134

119

13

Regioninė ir miestų politika

40  223

3  244

43  467

528

43  995

43  979

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

122

10

133

13

146

138

15

Švietimas ir kultūra

2  242

178

2  420

549

2  969

2  673

16

Komunikacija

245

6

251

25

276

257

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

567

(13)

553

37

590

571

18

Vidaus reikalai

763

5

768

35

803

789

19

Užsienio politikos priemonės

463

74

537

55

593

552

20

Prekyba

115

1

116

7

123

118

21

Vystymasis ir bendradarbiavimas

3  658

286

3  944

248

4  192

4  133

22

Plėtra

904

(12)

892

17

908

898

23

Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga

851

564

1  415

83

1  498

1  430

24

Kova su sukčiavimu

75

0

75

9

84

75

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

195

(0)

195

26

221

199

26

Komisijos vykdomas administravimas

991

(30)

961

324

1  285

1  060

27

Biudžetas

96

(11)

84

14

99

88

28

Auditas

12

(0)

12

1

13

12

29

Statistika

152

(21)

131

28

160

139

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Kalbos tarnybos

388

3

391

107

498

445

32

Energetika

588

68

656

149

805

733

33

Teisingumas

193

(6)

187

16

202

193

34

Klimato politika

43

9

52

4

55

50

40

Rezervai

150

(150)

—

—

—

—

90

Kitos institucijos

3  532

(0)

3  531

944

4  475

3  729

Iš viso

Iš viso

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

5.8.   POLITIKOS SRITIS: MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

POLITIKOS SRITIS: MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| Politikos sritis | | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Asignuotosios įplaukos | Iš viso | % | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15= 12+13 +14 | 16=15/1 |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 429 | 293 | 7 | 5 | 306 | 71,2 % | 7 | — | 116 | 122 | 28,5 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,3 % |
| 02 | Įmonės ir pramonė | 2  486 | 2  144 | 12 | 81 | 2  237 | 90,0 % | 18 | — | 227 | 245 | 9,9 % | 3 | 2 | — | 4 | 0,2 % |
| 03 | Konkurencija | 107 | 87 | 7 | 3 | 96 | 90,0 % | 7 | — | 3 | 10 | 9,5 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 04 | užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis | 11  522 | 11  226 | 48 | 129 | 11  403 | 99,0 % | 15 | 36 | 62 | 112 | 1,0 % | 4 | 2 | — | 6 | 0,1 % |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 57  120 | 54  224 | 20 | 1  522 | 55  766 | 97,6 % | 23 | 868 | 459 | 1  350 | 2,4 % | 2 | 2 | — | 4 | 0,0 % |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 1  089 | 997 | 5 | 35 | 1  037 | 95,2 % | 5 | — | 44 | 49 | 4,5 % | 2 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 07 | Aplinka | 384 | 330 | 18 | 15 | 362 | 94,5 % | 16 | — | 4 | 20 | 5,2 % | 1 | 0 | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Moksliniai tyrimai ir inovacijos | 5  621 | 4  080 | 28 | 810 | 4  918 | 87,5 % | 16 | — | 680 | 696 | 12,4 % | — | 8 | — | 8 | 0,1 % |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 1  343 | 1  052 | 15 | 117 | 1  184 | 88,2 % | 16 | — | 142 | 158 | 11,7 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 949 | 353 | 47 | 108 | 508 | 53,6 % | 43 | — | 389 | 433 | 45,6 % | — | 8 | — | 8 | 0,8 % |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 823 | 782 | 4 | 19 | 805 | 97,8 % | 3 | — | 11 | 14 | 1,7 % | 3 | 1 | — | 4 | 0,5 % |
| 12 | Vidaus rinka ir paslaugos | 134 | 109 | 5 | 5 | 119 | 88,6 % | 4 | — | 10 | 14 | 10,1 % | 1 | 0 | — | 2 | 1,3 % |
| 13 | Regioninė ir miestų politika | 43  995 | 43  456 | 390 | 133 | 43  979 | 100,0 % | 11 | — | 3 | 14 | 0,0 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,0 % |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 146 | 128 | 6 | 3 | 138 | 94,7 % | 4 | — | 3 | 7 | 5,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 2  969 | 2  405 | 11 | 257 | 2  673 | 90,1 % | 13 | — | 280 | 293 | 9,9 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,1 % |
| 16 | Komunikacija | 276 | 241 | 13 | 4 | 257 | 93,3 % | 10 | 0 | 7 | 17 | 6,2 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,5 % |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 590 | 543 | 11 | 17 | 571 | 96,7 % | 10 | — | 8 | 18 | 3,0 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 0,3 % |
| 18 | Vidaus reikalai | 803 | 762 | 4 | 22 | 789 | 98,2 % | 3 | — | 8 | 12 | 1,5 % | 2 | 0 | — | 3 | 0,4 % |
| 19 | Užsienio politikos priemonės | 593 | 527 | 2 | 24 | 552 | 93,2 % | 4 | 6 | 29 | 39 | 6,6 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 20 | Prekyba | 123 | 113 | 3 | 2 | 118 | 95,9 % | 3 | — | 2 | 5 | 3,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,3 % |
| 21 | Vystymasis ir bendradarbiavimas | 4  192 | 3  917 | 23 | 193 | 4  133 | 98,6 % | 25 | — | 29 | 54 | 1,3 % | 1 | 3 | — | 5 | 0,1 % |
| 22 | Plėtra | 908 | 885 | 4 | 9 | 898 | 98,8 % | 6 | — | 3 | 9 | 1,0 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 23 | Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga | 1  498 | 1  405 | 8 | 17 | 1  430 | 95,4 % | 7 | 3 | 58 | 68 | 4,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 84 | 68 | 6 | 0 | 75 | 88,6 % | 7 | 0 | 1 | 7 | 8,8 % | 0 | 2 | — | 2 | 2,7 % |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 221 | 180 | 13 | 5 | 199 | 90,1 % | 13 | — | 6 | 19 | 8,5 % | 2 | 1 | — | 3 | 1,4 % |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1  285 | 833 | 150 | 77 | 1  060 | 82,5 % | 128 | — | 87 | 215 | 16,7 % | 1 | 10 | — | 11 | 0,8 % |
| 27 | Biudžetas | 99 | 79 | 6 | 3 | 88 | 89,2 % | 6 | — | 4 | 10 | 10,3 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 28 | Auditas | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 92,6 % | 0 | — | 0 | 1 | 6,7 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,8 % |
| 29 | Statistika | 160 | 126 | 5 | 8 | 139 | 86,9 % | 5 | — | 15 | 20 | 12,2 % | — | 1 | — | 1 | 0,8 % |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 0 | — | 2 | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Kalbos tarnybos | 498 | 377 | 19 | 49 | 445 | 89,5 % | 14 | — | 38 | 52 | 10,4 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 32 | Energetika | 805 | 650 | 4 | 79 | 733 | 91,0 % | 5 | — | 63 | 69 | 8,5 % | 1 | 1 | 2 | 4 | 0,4 % |
| 33 | Teisingumas | 202 | 183 | 3 | 7 | 193 | 95,1 % | 3 | — | 5 | 8 | 4,1 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,8 % |
| 34 | Klimato politika | 55 | 48 | 2 | 0 | 50 | 91,1 % | 3 | — | 1 | 4 | 6,4 % | 1 | 1 | — | 1 | 2,4 % |
| 40 | Rezervai | — | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 90 | Kitos institucijos | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,3 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,7 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,9 % |
| Iš viso | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(mln. EUR)

Politikos sritis

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Asignuotosios įplaukos

Iš viso

%

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15= 12+13 +14

16=15/1

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

429

293

7

5

306

71,2 %

7

—

116

122

28,5 %

0

1

—

1

0,3 %

02

Įmonės ir pramonė

2  486

2  144

12

81

2  237

90,0 %

18

—

227

245

9,9 %

3

2

—

4

0,2 %

03

Konkurencija

107

87

7

3

96

90,0 %

7

—

3

10

9,5 %

0

0

—

1

0,5 %

04

užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

11  522

11  226

48

129

11  403

99,0 %

15

36

62

112

1,0 %

4

2

—

6

0,1 %

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

57  120

54  224

20

1  522

55  766

97,6 %

23

868

459

1  350

2,4 %

2

2

—

4

0,0 %

06

Mobilumas ir transportas

1  089

997

5

35

1  037

95,2 %

5

—

44

49

4,5 %

2

1

0

2

0,2 %

07

Aplinka

384

330

18

15

362

94,5 %

16

—

4

20

5,2 %

1

0

—

1

0,3 %

08

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

5  621

4  080

28

810

4  918

87,5 %

16

—

680

696

12,4 %

—

8

—

8

0,1 %

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

1  343

1  052

15

117

1  184

88,2 %

16

—

142

158

11,7 %

0

1

0

1

0,1 %

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

949

353

47

108

508

53,6 %

43

—

389

433

45,6 %

—

8

—

8

0,8 %

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

823

782

4

19

805

97,8 %

3

—

11

14

1,7 %

3

1

—

4

0,5 %

12

Vidaus rinka ir paslaugos

134

109

5

5

119

88,6 %

4

—

10

14

10,1 %

1

0

—

2

1,3 %

13

Regioninė ir miestų politika

43  995

43  456

390

133

43  979

100,0 %

11

—

3

14

0,0 %

0

1

—

2

0,0 %

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

146

128

6

3

138

94,7 %

4

—

3

7

5,1 %

0

—

—

0

0,2 %

15

Švietimas ir kultūra

2  969

2  405

11

257

2  673

90,1 %

13

—

280

293

9,9 %

1

1

—

2

0,1 %

16

Komunikacija

276

241

13

4

257

93,3 %

10

0

7

17

6,2 %

0

1

—

1

0,5 %

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

590

543

11

17

571

96,7 %

10

—

8

18

3,0 %

0

2

0

2

0,3 %

18

Vidaus reikalai

803

762

4

22

789

98,2 %

3

—

8

12

1,5 %

2

0

—

3

0,4 %

19

Užsienio politikos priemonės

593

527

2

24

552

93,2 %

4

6

29

39

6,6 %

0

1

—

1

0,2 %

20

Prekyba

123

113

3

2

118

95,9 %

3

—

2

5

3,9 %

0

—

—

0

0,3 %

21

Vystymasis ir bendradarbiavimas

4  192

3  917

23

193

4  133

98,6 %

25

—

29

54

1,3 %

1

3

—

5

0,1 %

22

Plėtra

908

885

4

9

898

98,8 %

6

—

3

9

1,0 %

1

1

0

2

0,2 %

23

Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga

1  498

1  405

8

17

1  430

95,4 %

7

3

58

68

4,5 %

1

0

0

1

0,1 %

24

Kova su sukčiavimu

84

68

6

0

75

88,6 %

7

0

1

7

8,8 %

0

2

—

2

2,7 %

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

221

180

13

5

199

90,1 %

13

—

6

19

8,5 %

2

1

—

3

1,4 %

26

Komisijos vykdomas administravimas

1  285

833

150

77

1  060

82,5 %

128

—

87

215

16,7 %

1

10

—

11

0,8 %

27

Biudžetas

99

79

6

3

88

89,2 %

6

—

4

10

10,3 %

0

0

—

1

0,5 %

28

Auditas

13

11

0

0

12

92,6 %

0

—

0

1

6,7 %

0

0

—

0

0,8 %

29

Statistika

160

126

5

8

139

86,9 %

5

—

15

20

12,2 %

—

1

—

1

0,8 %

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

0

—

2

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Kalbos tarnybos

498

377

19

49

445

89,5 %

14

—

38

52

10,4 %

0

1

—

1

0,2 %

32

Energetika

805

650

4

79

733

91,0 %

5

—

63

69

8,5 %

1

1

2

4

0,4 %

33

Teisingumas

202

183

3

7

193

95,1 %

3

—

5

8

4,1 %

1

1

—

2

0,8 %

34

Klimato politika

55

48

2

0

50

91,1 %

3

—

1

4

6,4 %

1

1

—

1

2,4 %

40

Rezervai

—

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

90

Kitos institucijos

4  475

3  027

402

300

3  729

83,3 %

418

4

192

614

13,7 %

82

50

—

132

2,9 %

Iš viso

Iš viso

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

5.9.   POLITIKOS SRITIS: NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

POLITIKOS SRITIS: NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ POKYČIAI

| (mln. EUR) |
| --- |
| Politikos sritis | Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | |
| Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai | Panaikinti įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai | Mokėjimai | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Metų įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas | Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje | Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 739 | (3) | (122) | 615 | 236 | (184) | — | 52 | 667 |
| 02 | Įmonės ir pramonė | 1  855 | (23) | (724) | 1  109 | 2  608 | (1  513) | (0) | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurencija | 8 | (0) | (7) | — | 97 | (89) | — | 7 | 7 |
| 04 | užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis | 27  559 | (344) | (10  165) | 17  049 | 10  312 | (1  238) | (0) | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 25  354 | (70) | (11  148) | 14  136 | 47  789 | (44  618) | (0) | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 3  994 | (188) | (867) | 2  939 | 2  879 | (170) | (0) | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Aplinka | 1  055 | (22) | (245) | 788 | 423 | (117) | — | 306 | 1  093 |
| 08 | Moksliniai tyrimai ir inovacijos | 12  907 | (161) | (3  551) | 9  194 | 7  002 | (1  367) | (3) | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 2  823 | (42) | (1  000) | 1  781 | 1  708 | (184) | (0) | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 202 | (21) | (122) | 59 | 535 | (386) | (0) | 149 | 208 |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 2  360 | (202) | (683) | 1  475 | 218 | (122) | (0) | 96 | 1  571 |
| 12 | Vidaus rinka ir paslaugos | 21 | (3) | (14) | 3 | 123 | (105) | — | 19 | 22 |
| 13 | Regioninė ir miestų politika | 1 12  172 | (1  033) | (43  087) | 68  052 | 17  078 | (892) | (0) | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 106 | (5) | (65) | 36 | 160 | (73) | — | 86 | 122 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 2  387 | (58) | (989) | 1  341 | 3  223 | (1  684) | (0) | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Komunikacija | 125 | (9) | (92) | 24 | 252 | (165) | (0) | 86 | 110 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 616 | (134) | (271) | 211 | 624 | (300) | — | 324 | 535 |
| 18 | Vidaus reikalai | 1  992 | (141) | (431) | 1  421 | 523 | (358) | — | 165 | 1  586 |
| 19 | Užsienio politikos priemonės | 770 | (42) | (367) | 360 | 687 | (185) | (1) | 501 | 862 |
| 20 | Prekyba | 21 | (1) | (13) | 7 | 120 | (105) | — | 15 | 22 |
| 21 | Vystymasis ir bendradarbiavimas | 15  617 | (457) | (3  266) | 11  894 | 5  353 | (867) | (0) | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Plėtra | 3  206 | (79) | (804) | 2  323 | 1  440 | (94) | (1) | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga | 918 | (5) | (654) | 259 | 1  187 | (775) | (0) | 412 | 671 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 38 | (9) | (21) | 8 | 77 | (54) | — | 23 | 31 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 15 | (1) | (14) | — | 198 | (185) | — | 14 | 14 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 201 | (11) | (177) | 13 | 1  070 | (883) | (0) | 187 | 201 |
| 27 | Biudžetas | 7 | (0) | (6) | — | 89 | (82) | — | 7 | 7 |
| 28 | Auditas | 1 | (0) | (0) | — | 12 | (12) | — | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 113 | (9) | (58) | 46 | 140 | (81) | — | 59 | 105 |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | — | — | — | — | 1  493 | (1  493) | (0) | — | — |
| 31 | Kalbos tarnybos | 20 | (1) | (19) | — | 444 | (426) | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energetika | 4  434 | (274) | (648) | 3  512 | 990 | (85) | (0) | 904 | 4  416 |
| 33 | Teisingumas | 183 | (18) | (81) | 84 | 209 | (112) | — | 97 | 181 |
| 34 | Klimato politika | 36 | (1) | (20) | 14 | 122 | (30) | — | 91 | 105 |
| 40 | Rezervai | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Kitos institucijos | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| Iš viso | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(mln. EUR)

Politikos sritis

Neįvykdyti įsipareigojimai praėjusiųjų metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Iš praėjusiųjų metų perkelti įsipareigojimai

Panaikinti įsipareigojimai/Perkainojimas/Atšaukti įsipareigojimai

Mokėjimai

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Metų įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimų, kurių negalima perkelti, atšaukimas

Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje

Iš viso neįvykdytų įsipareigojimų metų pabaigoje

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

739

(3)

(122)

615

236

(184)

—

52

667

02

Įmonės ir pramonė

1  855

(23)

(724)

1  109

2  608

(1  513)

(0)

1  095

2  204

03

Konkurencija

8

(0)

(7)

—

97

(89)

—

7

7

04

užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

27  559

(344)

(10  165)

17  049

10  312

(1  238)

(0)

9  074

26  124

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

25  354

(70)

(11  148)

14  136

47  789

(44  618)

(0)

3  171

17  308

06

Mobilumas ir transportas

3  994

(188)

(867)

2  939

2  879

(170)

(0)

2  708

5  647

07

Aplinka

1  055

(22)

(245)

788

423

(117)

—

306

1  093

08

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

12  907

(161)

(3  551)

9  194

7  002

(1  367)

(3)

5  631

14  826

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

2  823

(42)

(1  000)

1  781

1  708

(184)

(0)

1  524

3  305

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

202

(21)

(122)

59

535

(386)

(0)

149

208

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

2  360

(202)

(683)

1  475

218

(122)

(0)

96

1  571

12

Vidaus rinka ir paslaugos

21

(3)

(14)

3

123

(105)

—

19

22

13

Regioninė ir miestų politika

1 12  172

(1  033)

(43  087)

68  052

17  078

(892)

(0)

16  185

84  237

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

106

(5)

(65)

36

160

(73)

—

86

122

15

Švietimas ir kultūra

2  387

(58)

(989)

1  341

3  223

(1  684)

(0)

1  539

2  879

16

Komunikacija

125

(9)

(92)

24

252

(165)

(0)

86

110

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

616

(134)

(271)

211

624

(300)

—

324

535

18

Vidaus reikalai

1  992

(141)

(431)

1  421

523

(358)

—

165

1  586

19

Užsienio politikos priemonės

770

(42)

(367)

360

687

(185)

(1)

501

862

20

Prekyba

21

(1)

(13)

7

120

(105)

—

15

22

21

Vystymasis ir bendradarbiavimas

15  617

(457)

(3  266)

11  894

5  353

(867)

(0)

4  486

16  379

22

Plėtra

3  206

(79)

(804)

2  323

1  440

(94)

(1)

1  346

3  669

23

Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga

918

(5)

(654)

259

1  187

(775)

(0)

412

671

24

Kova su sukčiavimu

38

(9)

(21)

8

77

(54)

—

23

31

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

15

(1)

(14)

—

198

(185)

—

14

14

26

Komisijos vykdomas administravimas

201

(11)

(177)

13

1  070

(883)

(0)

187

201

27

Biudžetas

7

(0)

(6)

—

89

(82)

—

7

7

28

Auditas

1

(0)

(0)

—

12

(12)

—

0

0

29

Statistika

113

(9)

(58)

46

140

(81)

—

59

105

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

—

—

—

—

1  493

(1  493)

(0)

—

—

31

Kalbos tarnybos

20

(1)

(19)

—

444

(426)

(0)

18

18

32

Energetika

4  434

(274)

(648)

3  512

990

(85)

(0)

904

4  416

33

Teisingumas

183

(18)

(81)

84

209

(112)

—

97

181

34

Klimato politika

36

(1)

(20)

14

122

(30)

—

91

105

40

Rezervai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Kitos institucijos

557

(156)

(402)

—

3  789

(3  328)

(8)

453

453

Iš viso

Iš viso

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.10.   POLITIKOS SRITIS: NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS

POLITIKOS SRITIS: NEĮVYKDYTŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ IŠSKAIDYMAS PAGAL PRISIĖMIMO METUS

| (mln. EUR) |
| --- |
| Politikos sritis | <2008 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | Iš viso |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 30 | — | 0 | 0 | 160 | 178 | 246 | 52 | 667 |
| 02 | Įmonės ir pramonė | 14 | 13 | 34 | 54 | 192 | 349 | 452 | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurencija | — | — | — | — | — | — | 0 | 7 | 7 |
| 04 | užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis | 538 | 6 | 70 | 189 | 1  603 | 4  687 | 9  956 | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 150 | — | 0 | 0 | 183 | 3  061 | 10  742 | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 84 | 23 | 128 | 238 | 588 | 746 | 1  132 | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Aplinka | 28 | 49 | 84 | 105 | 146 | 174 | 201 | 306 | 1  093 |
| 08 | Moksliniai tyrimai ir inovacijos | 62 | 86 | 226 | 477 | 1  288 | 2  840 | 4  216 | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Ryšių tinklai, turinys ir technologijos | 16 | 13 | 54 | 82 | 183 | 516 | 917 | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 5 | 5 | 2 | 4 | 4 | 11 | 29 | 149 | 208 |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 160 | 1 | 7 | 10 | 43 | 514 | 739 | 96 | 1  571 |
| 12 | Vidaus rinka ir paslaugos | — | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 19 | 22 |
| 13 | Regioninė ir miestų politika | 2  439 | 197 | 249 | 1  871 | 6  732 | 18  311 | 38  253 | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | — | — | — | 0 | 2 | 9 | 25 | 86 | 122 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 27 | 34 | 44 | 66 | 164 | 391 | 615 | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Komunikacija | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 20 | 86 | 110 |
| 17 | Sveikata ir vartotojų apsauga | 1 | 6 | 18 | 30 | 23 | 30 | 103 | 324 | 535 |
| 18 | Vidaus reikalai | 12 | 23 | 53 | 120 | 217 | 425 | 571 | 165 | 1  586 |
| 19 | Užsienio politikos priemonės | 4 | 6 | 13 | 23 | 44 | 108 | 162 | 501 | 862 |
| 20 | Prekyba | — | — | — | 0 | 0 | 2 | 4 | 15 | 22 |
| 21 | Vystymasis ir bendradarbiavimas | 500 | 450 | 708 | 1  061 | 1  825 | 3  245 | 4  106 | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Plėtra | 111 | 76 | 109 | 227 | 410 | 606 | 784 | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga | 2 | 8 | 13 | 25 | 26 | 33 | 151 | 412 | 671 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 4 | 23 | 31 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | — | — | — | — | — | — | (0) | 14 | 14 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 12 | 187 | 201 |
| 27 | Biudžetas | — | — | — | — | — | — | (0) | 7 | 7 |
| 28 | Auditas | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 1 | 0 | 0 | 1 | 4 | 12 | 28 | 59 | 105 |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | — | — | — | — | — | — | 0 | (0) | — |
| 31 | Kalbos tarnybos | — | — | — | — | — | — | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energetika | 25 | 36 | 770 | 1  349 | 411 | 386 | 534 | 904 | 4  416 |
| 33 | Teisingumas | — | 0 | 1 | 2 | 11 | 18 | 52 | 97 | 181 |
| 34 | Klimato politika | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 11 | 91 | 105 |
| 40 | Rezervai | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Kitos institucijos | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| Iš viso | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(mln. EUR)

Politikos sritis

<2008 m.

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

2014 m.

Iš viso

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

30

—

0

0

160

178

246

52

667

02

Įmonės ir pramonė

14

13

34

54

192

349

452

1  095

2  204

03

Konkurencija

—

—

—

—

—

—

0

7

7

04

užimtumas, socialiniai reikalai ir įtrauktis

538

6

70

189

1  603

4  687

9  956

9  074

26  124

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

150

—

0

0

183

3  061

10  742

3  171

17  308

06

Mobilumas ir transportas

84

23

128

238

588

746

1  132

2  708

5  647

07

Aplinka

28

49

84

105

146

174

201

306

1  093

08

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

62

86

226

477

1  288

2  840

4  216

5  631

14  826

09

Ryšių tinklai, turinys ir technologijos

16

13

54

82

183

516

917

1  524

3  305

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

5

5

2

4

4

11

29

149

208

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

160

1

7

10

43

514

739

96

1  571

12

Vidaus rinka ir paslaugos

—

0

0

1

0

0

2

19

22

13

Regioninė ir miestų politika

2  439

197

249

1  871

6  732

18  311

38  253

16  185

84  237

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

—

—

—

0

2

9

25

86

122

15

Švietimas ir kultūra

27

34

44

66

164

391

615

1  539

2  879

16

Komunikacija

—

0

0

1

1

2

20

86

110

17

Sveikata ir vartotojų apsauga

1

6

18

30

23

30

103

324

535

18

Vidaus reikalai

12

23

53

120

217

425

571

165

1  586

19

Užsienio politikos priemonės

4

6

13

23

44

108

162

501

862

20

Prekyba

—

—

—

0

0

2

4

15

22

21

Vystymasis ir bendradarbiavimas

500

450

708

1  061

1  825

3  245

4  106

4  486

16  379

22

Plėtra

111

76

109

227

410

606

784

1  346

3  669

23

Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga

2

8

13

25

26

33

151

412

671

24

Kova su sukčiavimu

0

1

1

0

0

2

4

23

31

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

—

—

—

—

—

—

(0)

14

14

26

Komisijos vykdomas administravimas

—

—

—

0

0

1

12

187

201

27

Biudžetas

—

—

—

—

—

—

(0)

7

7

28

Auditas

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

29

Statistika

1

0

0

1

4

12

28

59

105

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

—

—

—

—

—

—

0

(0)

—

31

Kalbos tarnybos

—

—

—

—

—

—

(0)

18

18

32

Energetika

25

36

770

1  349

411

386

534

904

4  416

33

Teisingumas

—

0

1

2

11

18

52

97

181

34

Klimato politika

—

—

—

0

1

3

11

91

105

40

Rezervai

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Kitos institucijos

—

—

—

—

—

—

—

453

453

Iš viso

Iš viso

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.11.   2014 M. IŠLAIDŲ VYKDYMAS

2014 M. IŠLAIDŲ VYKDYMAS

2014 metai buvo pirmieji naujojo 2014–2020 m. programavimo laikotarpio metai.

Įsipareigojimai

Įsipareigojimai

Pradiniame patvirtintame biudžete visoms institucijoms, išskyrus specialioms priemonėms, nustatyti įsipareigojimų asignavimai sudaro 1 42  184 mln. EUR. Ši suma yra 6 % mažesnė už galutinį 2013 m. biudžetą, o iki DFP viršutinės ribos lieka 445 mln. EUR marža.

Per pirmuosius naujojo programavimo laikotarpio metus įgyvendinta 76 % galutinio patvirtinto įsipareigojimų biudžeto, – šį rodiklį iš esmės lėmė užtrukęs veiksmų programų, finansuojamųjų pagal pasidalijamojo valdymo principą, priėmimas. Taisomaisiais biudžetais padaryti pakeitimai buvo nedideli, išskyrus panaudotą 127 mln. EUR sumą iš Europos Sąjungos solidarumo fondo. Iš 1 09  256 mln. EUR sumos 33  434 mln. EUR liko nepanaudota. Poveikis bus visiškai kompensuotas perprogramavus įvairių fondų, tvarkomų pasidalijamojo valdymo principu, įsipareigojimus ir perkėlus lėšas į 2015 m.

2015 m. balandžio mėn. susitarta dėl nepanaudotų 2014 m. įsipareigojimų asignavimų perprogramavimo juos perkeliant į 2015 ir 2016 m. (pagal DFP 19 straipsnį), kartu peržiūrint DFP viršutines ribas ir susijusį 2015 m. taisomąjį biudžetą. Didžiausi pokyčiai 2015 m. buvo susiję su 1b išlaidų kategorija (11,2 mlrd. EUR) ir 2 išlaidų kategorija (5 mlrd. EUR), o 2016 m. labiausiai keitėsi 2 išlaidų kategorijos suma (4,4 mlrd. EUR).

2014 m. dėl neįsibėgėjusio įsipareigojimų įgyvendinimo prasidėjus naujoms programoms 32,8 mlrd. EUR arba 15 % sumažėjo neįvykdyti įsipareigojimai, tačiau, atsižvelgiant į dideles perprogramuotas arba perkeltas į kitus metus sumas, šis poveikis tik laikinas.

Mokėjimai

Mokėjimai

Iš pradžių – 556 mln. EUR sumažinus 2014 m. biudžeto projektą (įskaitant taisomuosius raštus Nr. 1 ir Nr. 2) – mokėjimų asignavimai turėjo siekti 1 35  505 mln. EUR (įskaitas specialias priemones), t. y. 1 % ES BNP. Palyginti su galutiniu patvirtintu 2013 m. biudžetu, ši suma buvo 6 % (9 mlrd. EUR) mažesnė. Šiuo pradiniu asignavimų lygiu buvo palikta tik 711 mln. EUR marža iki DFP viršutinės ribos. Nustatyta šių pirmųjų naujojo programavimo laikotarpio metų mokėjimų viršutinė riba buvo ypač žema, t. y. daugiau nei 8 mlrd. EUR mažiau nei 2013 m. ir 6 mlrd. EUR mažiau nei 2015 m. lygis. Nuo pat pradžių buvo akivaizdu, kad atsižvelgiant į neįvykdytų įsipareigojimų sumą visus 2014 m. bus toliau jaučiamas didelis spaudimas mokėjimams, kils poreikis peržiūrėti reikiamų asignavimų sumą ir aktyviai valdyti biudžetą.

Veiklos išlaidų mokėjimų asignavimų grynasis padidinimas, priimtas taisomaisiais biudžetais, siekė 3  599 mln. EUR. Todėl metų pabaigoje mokėjimų asignavimų lygis viršijo DFP viršutinę ribą ir, reaguojant į nenumatytas aplinkybes, buvo pasitelktas nenumatytų atvejų rezervas bei naujoji kraštutinė speciali priemonė. Taryba ir Parlamentas atmetė Komisijos bendrojo perkėlimo pasiūlymą ir pasinaudojo taisomuosiuose biudžetuose siūlomais lėšų perskirstymo padidinimais.

Iš viso panaudota 1 37  136 mln. EUR (2013 m. – 1 42  883 mln. EUR), t. y. 99 %, mokėjimų asignavimų. Atsižvelgus į mokėjimų asignavimų perkėlimą į 2015 m., iš viso nepanaudota 112 mln. EUR suma. Iš mokėjimų asignavimų, perkeltų iš 2013 m., buvo atšaukta 106 mln. EUR suma.

Išsamesnė biudžeto patikslinimų, su jais susijusių aplinkybių, pagrindimo ir poveikio analizė pateikta 2014 m. Komisijos biudžeto ir finansų valdymo ataskaitos A dalyje „Biudžeto apžvalga“ ir B dalyje (apie kiekvieną daugiametės finansinės programos išlaidų kategoriją).

6.   INSTITUCIJŲ IR AGENTŪRŲ BIUDŽETO VYKDYMAS

6.1.   INSTITUCIJOS BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

INSTITUCIJOS BIUDŽETO ĮPLAUKŲ VYKDYMO SUVESTINĖ

| (mln. EUR) |
| --- |
| Institucija | Pajamų asignavimai | Teisės į gautinas sumas | Įplaukos | Įplaukos, kaip
  biudžeto % dalis | Negrąžintos |
| Pradinis patvirtintas biudžetas | Galutinis patvirtintas biudžetas | Einamieji metai | Perkelti asignavimai | Iš viso | Iš šiais metais gautinų sumų | Iš perkeltų gautinų sumų | Iš viso |
| Europos Parlamentas | 156 | 156 | 173 | 24 | 197 | 170 | 4 | 174 | 111,97 % | 22 |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 56 | 56 | 74 | 7 | 80 | 70 | 6 | 76 | 136,61 % | 4 |
| Komisija | 1 35  167 | 1 38  697 | 1 46  066 | 10  957 | 1 57  023 | 1 39  403 | 3  878 | 1 43  280 | 103,30 % | 13  743 |
| Teisingumo Teismas | 47 | 47 | 50 | — | 50 | 50 | — | 50 | 105,10 % | 0 |
| Audito Rūmai | 20 | 20 | 20 | — | 20 | 19 | — | 19 | 98,42 % | — |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 137,08 % | — |
| Regionų komitetas | 8 | 8 | 10 | — | 10 | 10 | — | 10 | 121,66 % | — |
| Ombudsmenas | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 104,28 % | — |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 78,02 % | — |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 37 | 37 | 313 | — | 313 | 313 | — | 313 | 835,12 % | — |
| Iš viso | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(mln. EUR)

Institucija

Pajamų asignavimai

Teisės į gautinas sumas

Įplaukos

Įplaukos, kaip

biudžeto % dalis

Negrąžintos

Pradinis patvirtintas biudžetas

Galutinis patvirtintas biudžetas

Einamieji metai

Perkelti asignavimai

Iš viso

Iš šiais metais gautinų sumų

Iš perkeltų gautinų sumų

Iš viso

Europos Parlamentas

156

156

173

24

197

170

4

174

111,97 %

22

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

56

56

74

7

80

70

6

76

136,61 %

4

Komisija

1 35  167

1 38  697

1 46  066

10  957

1 57  023

1 39  403

3  878

1 43  280

103,30 %

13  743

Teisingumo Teismas

47

47

50

—

50

50

—

50

105,10 %

0

Audito Rūmai

20

20

20

—

20

19

—

19

98,42 %

—

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

11

11

15

—

15

15

—

15

137,08 %

—

Regionų komitetas

8

8

10

—

10

10

—

10

121,66 %

—

Ombudsmenas

1

1

1

—

1

1

—

1

104,28 %

—

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

1

1

1

—

1

1

—

1

78,02 %

—

Europos išorės veiksmų tarnyba

37

37

313

—

313

313

—

313

835,12 %

—

Iš viso

Iš viso

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Kaip ir ankstesniaisiais metais konsoliduotosios ES bendrojo biudžeto vykdymo ataskaitos apima visų institucijų biudžeto vykdymą, nes į ES biudžetą įtrauktas kiekvienos institucijos biudžetas. ES biudžete nėra atskiro agentūrų biudžeto; jos iš dalies finansuojamos Komisijos biudžeto subsidija.

Kiek tai susiję su EIVT, reikėtų pažymėti, kad be savo biudžeto, ji taip pat gauna 208 mln. EUR įnašą iš Komisijos (2013 m. – 210 mln. EUR) ir 56 mln. EUR įnašą iš EPF (2013 m. – 59 mln. EUR). Šie biudžeto asignavimai EIVT suteikiami (kaip asignuotosios įplaukos), kad visų pirma būtų padengtos ES delegacijose dirbančių Komisijos darbuotojų išlaidos, nors administraciniu požiūriu šias delegacijas valdo EIVT.

6.2.   INSTITUCIJOS ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

INSTITUCIJOS ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMŲ VYKDYMAS

Įsipareigojimų asignavimai

Įsipareigojimų asignavimai

| (mln. EUR) |
| --- |
| Institucija | Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelti asignavimai | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš asignuotųjų įplaukų | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš viso | % | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Europos Parlamentas | 1  804 | 1  738 | 1 | 37 | 1  775 | 98,4 % | 12 | — | 12 | 0,6 % | 18 | — | — | 18 | 0,0 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 587 | 485 | — | 29 | 513 | 87,4 % | 24 | — | 24 | 4,1 % | 50 | — | — | 50 | 0,0 % |
| Komisija | 1 46  008 | 1 05  811 | 178 | 3  429 | 1 09  418 | 74,9 % | 3  242 | 12  097 | 15  339 | 10,5 % | 21  251 | — | — | 21  251 | 0,0 % |
| Teisingumo Teismas | 358 | 352 | — | 1 | 352 | 98,6 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 4 | — | — | 4 | 0,0 % |
| Audito Rūmai | 134 | 132 | — | — | 132 | 98,7 % | — | — | — | 0,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 133 | 123 | — | 4 | 127 | 95,4 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 6 | — | — | 6 | 0,0 % |
| Regionų komitetas | 89 | 86 | — | 2 | 88 | 98,5 % | — | — | — | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| Ombudsmenas | 10 | 10 | — | — | 10 | 97,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 8 | 8 | — | — | 8 | 96,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 808 | 513 | — | 272 | 784 | 97,1 % | 18 | 4 | 22 | 2,7 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Iš viso | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | — | 21  333 | 0,0 % |

(mln. EUR)

Institucija

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš asignuotųjų įplaukų

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš viso

%

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Europos Parlamentas

1  804

1  738

1

37

1  775

98,4 %

12

—

12

0,6 %

18

—

—

18

0,0 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

587

485

—

29

513

87,4 %

24

—

24

4,1 %

50

—

—

50

0,0 %

Komisija

1 46  008

1 05  811

178

3  429

1 09  418

74,9 %

3  242

12  097

15  339

10,5 %

21  251

—

—

21  251

0,0 %

Teisingumo Teismas

358

352

—

1

352

98,6 %

1

—

1

0,4 %

4

—

—

4

0,0 %

Audito Rūmai

134

132

—

—

132

98,7 %

—

—

—

0,1 %

2

—

—

2

0,0 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

133

123

—

4

127

95,4 %

1

—

1

0,4 %

6

—

—

6

0,0 %

Regionų komitetas

89

86

—

2

88

98,5 %

—

—

—

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

Ombudsmenas

10

10

—

—

10

97,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

8

8

—

—

8

96,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Europos išorės veiksmų tarnyba

808

513

—

272

784

97,1 %

18

4

22

2,7 %

2

—

—

2

0,0 %

Iš viso

Iš viso

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

—

21  333

21  333

0,0 %

0,0 %

Mokėjimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

| (mln. EUR) |
| --- |
| Institucija | | Atlikti mokėjimai | Perkelti asignavimai | | Nebegaliojantys asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Automatiniai perkėlimai | Perkėlimai pagal sprendimą | Iš asignuotųjų įplaukų | Iš viso | % | Iš galutinio patvirtinto biudžeto | Iš perkėlimų | Asignuotosios įplaukos (ELPA) | Iš viso | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Europos Parlamentas | 2  168 | 1  460 | 256 | 26 | 1  742 | 80,4 % | 278 | — | 108 | 386 | 17,8 % | 18 | 22 | — | 40 | 1,8 % |
| Europos Vadovų Taryba ir Taryba | 635 | 435 | 39 | 29 | 503 | 79,2 % | 50 | — | 24 | 74 | 11,7 % | 50 | 8 | — | 58 | 9,2 % |
| Komisija | 1 43  020 | 1 34  108 | 902 | 3  758 | 1 38  768 | 97,0 % | 452 | 913 | 2  799 | 4  164 | 2,9 % | 29 | 56 | 2 | 88 | 0,1 % |
| Teisingumo Teismas | 374 | 335 | 14 | 1 | 349 | 93,5 % | 17 | — | 1 | 18 | 4,9 % | 4 | 2 | — | 6 | 1,6 % |
| Audito Rūmai | 145 | 124 | 9 | — | 134 | 92,4 % | 8 | — | — | 8 | 5,4 % | 2 | 2 | — | 3 | 2,2 % |
| Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas | 141 | 115 | 6 | 3 | 125 | 88,2 % | 8 | — | 1 | 9 | 6,3 % | 6 | 2 | — | 8 | 5,5 % |
| Regionų komitetas | 96 | 79 | 6 | 2 | 86 | 89,4 % | 8 | — | — | 8 | 8,2 % | 1 | 1 | — | 2 | 2,5 % |
| Ombudsmenas | 10 | 9 | 1 | — | 10 | 93,7 % | 0 | — | — | 0 | 3,7 % | — | — | — | — | 2,6 % |
| Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas | 9 | 7 | — | — | 7 | 82,2 % | 1 | — | — | 1 | 10,1 % | — | — | — | 1 | 7,7 % |
| Europos išorės veiksmų tarnyba | 897 | 464 | 70 | 239 | 773 | 86,2 % | 49 | 4 | 57 | 110 | 12,3 % | 2 | 11 | — | 13 | 1,5 % |
| Iš viso | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(mln. EUR)

Institucija

Atlikti mokėjimai

Perkelti asignavimai

Nebegaliojantys asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Automatiniai perkėlimai

Perkėlimai pagal sprendimą

Iš asignuotųjų įplaukų

Iš viso

%

Iš galutinio patvirtinto biudžeto

Iš perkėlimų

Asignuotosios įplaukos (ELPA)

Iš viso

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Europos Parlamentas

2  168

1  460

256

26

1  742

80,4 %

278

—

108

386

17,8 %

18

22

—

40

1,8 %

Europos Vadovų Taryba ir Taryba

635

435

39

29

503

79,2 %

50

—

24

74

11,7 %

50

8

—

58

9,2 %

Komisija

1 43  020

1 34  108

902

3  758

1 38  768

97,0 %

452

913

2  799

4  164

2,9 %

29

56

2

88

0,1 %

Teisingumo Teismas

374

335

14

1

349

93,5 %

17

—

1

18

4,9 %

4

2

—

6

1,6 %

Audito Rūmai

145

124

9

—

134

92,4 %

8

—

—

8

5,4 %

2

2

—

3

2,2 %

Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

141

115

6

3

125

88,2 %

8

—

1

9

6,3 %

6

2

—

8

5,5 %

Regionų komitetas

96

79

6

2

86

89,4 %

8

—

—

8

8,2 %

1

1

—

2

2,5 %

Ombudsmenas

10

9

1

—

10

93,7 %

0

—

—

0

3,7 %

—

—

—

—

2,6 %

Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas

9

7

—

—

7

82,2 %

1

—

—

1

10,1 %

—

—

—

1

7,7 %

Europos išorės veiksmų tarnyba

897

464

70

239

773

86,2 %

49

4

57

110

12,3 %

2

11

—

13

1,5 %

Iš viso

Iš viso

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

6.3.   AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS

AGENTŪRŲ PAJAMOS: BIUDŽETO PROGNOZĖS, TEISĖS Į GAUTINAS SUMAS IR GAUTOS SUMOS

| (mln. EUR) |
| --- |
| Agentūra | Galutinis patvirtintas biudžetas | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Negrąžintos | Finansuojama Komisijos politikos sritis |
| Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 11 | 11 | 11 | — | 06 |
| Europos prieglobsčio paramos biuras | 16 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 162 | 145 | 137 | 8 | 06 |
| „Frontex“ | 98 | 87 | 87 | (0) | 18 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 18 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Europos policijos koledžas | 9 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 33 | 37 | 37 | 0 | 02 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 60 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 15 | 16 | 16 | — | 18 |
| Europos bankininkystės institucija | 34 | 34 | 34 | 0 | 12 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 22 | 22 | 22 | 0 | 12 |
| Europos aplinkos agentūra | 43 | 53 | 52 | 1 | 07 |
| Europos policijos biuras | 84 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 33 | 32 | 32 | — | 12 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 9 | 9 | 9 | — | 11 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 80 | 80 | 80 | 0 | 17 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 7 | 7 | 7 | — | 04 |
| „Galileo“ priežiūros tarnyba | 25 | 358 | 358 | — | 06 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės ITER | 551 | 551 | 551 | 0 | 08 |
| Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo agentūra (Eurojustas) | 34 | 34 | 34 | 0 | 33 |
| EU.LISA | 65 | 57 | 57 | — | 18 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 58 | 58 | 58 | 0 | 06 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 194 | 196 | 196 | 0 | 12 |
| Europos vaistų agentūra | 282 | 311 | 272 | 39 | 02 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 10 | 10 | 10 | — | 09 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI biuras) | 4 | 4 | 4 | — | 09 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 21 | 21 | 21 | — | 18 |
| Europos geležinkelio saugumo agentūra | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 15 | 15 | 15 | — | 04 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 175 | 167 | 167 | — | 15 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 56 | 48 | 47 | 1 | 15 |
| Europos mokymo fondas | 20 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 15 | 13 | 13 | — | 17 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 47 | 47 | 47 | — | 15 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 24 | 25 | 25 | — | 06 |
| Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 52 | 52 | 52 | 0 | 08 |
| Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra | 7 | 7 | 7 | — | 17 |
| Europos transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 13 | 14 | 14 | 0 | 06 |
| Iš viso | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 | |

(mln. EUR)

Agentūra

Galutinis patvirtintas biudžetas

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Negrąžintos

Finansuojama Komisijos politikos sritis

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

11

11

11

—

06

Europos prieglobsčio paramos biuras

16

13

13

0

18

Europos aviacijos saugos agentūra

162

145

137

8

06

„Frontex“

98

87

87

(0)

18

Europos profesinio mokymo plėtros centras

18

17

17

0

15

Europos policijos koledžas

9

9

9

0

18

Europos cheminių medžiagų agentūra

33

37

37

0

02

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

60

59

59

0

17

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

15

16

16

—

18

Europos bankininkystės institucija

34

34

34

0

12

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

22

22

22

0

12

Europos aplinkos agentūra

43

53

52

1

07

Europos policijos biuras

84

85

85

0

18

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

33

32

32

—

12

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

9

9

9

—

11

Europos maisto saugos tarnyba

80

80

80

0

17

Europos lyčių lygybės institutas

7

7

7

—

04

„Galileo“ priežiūros tarnyba

25

358

358

—

06

Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės ITER

551

551

551

0

08

Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo agentūra (Eurojustas)

34

34

34

0

33

EU.LISA

65

57

57

—

18

Europos jūrų saugumo agentūra

58

58

58

0

06

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

194

196

196

0

12

Europos vaistų agentūra

282

311

272

39

02

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

10

10

10

—

09

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI biuras)

4

4

4

—

09

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

21

21

21

—

18

Europos geležinkelio saugumo agentūra

26

26

26

0

06

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

15

15

15

—

04

Europos inovacijos ir technologijos institutas

175

167

167

—

15

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

56

48

47

1

15

Europos mokymo fondas

20

21

21

0

15

Bendrijos augalų veislių tarnyba

15

13

13

—

17

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

21

21

21

0

04

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

47

47

47

—

15

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

24

25

25

—

06

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

36

36

36

0

08

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

52

52

52

0

08

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

7

7

7

—

17

Europos transporto tinklo vykdomoji įstaiga

13

14

14

0

06

Iš viso

Iš viso

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

| (mln. EUR) |
| --- |
| Įplaukų rūšis | Galutinis patvirtintas biudžetas | Teisės į gautinas sumas | Gautos sumos | Negrąžintos |
| Komisijos subsidija | 1  593 | 1  566 | 1  565 | 0 |
| Pajamos iš mokesčių | 557 | 603 | 558 | 45 |
| Kitos pajamos | 335 | 640 | 635 | 5 |
| Iš viso | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 |

(mln. EUR)

Įplaukų rūšis

Galutinis patvirtintas biudžetas

Teisės į gautinas sumas

Gautos sumos

Negrąžintos

Komisijos subsidija

1  593

1  566

1  565

0

Pajamos iš mokesčių

557

603

558

45

Kitos pajamos

335

640

635

5

Iš viso

Iš viso

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

6.4.   ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ

ĮSIPAREIGOJIMŲ IR MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI PAGAL AGENTŪRĄ

| (mln. EUR) |
| --- |
| Agentūra | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2015 m. | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2015 m. |
| Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | 11 | 10 | 0 | 16 | 13 | 3 |
| Europos prieglobsčio paramos biuras | 16 | 13 | 0 | 16 | 11 | 2 |
| Europos aviacijos saugos agentūra | 184 | 136 | 45 | 191 | 125 | 63 |
| „Frontex“ | 99 | 97 | 2 | 130 | 94 | 33 |
| Europos profesinio mokymo plėtros centras | 19 | 18 | 0 | 20 | 17 | 2 |
| Europos policijos koledžas | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Europos cheminių medžiagų agentūra | 115 | 111 | 0 | 127 | 112 | 11 |
| Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras | 61 | 61 | 0 | 72 | 59 | 12 |
| Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras | 16 | 16 | 0 | 16 | 15 | 1 |
| Europos bankininkystės institucija | 34 | 34 | — | 38 | 32 | 5 |
| Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija | 22 | 22 | 0 | 27 | 21 | 6 |
| Europos aplinkos agentūra | 66 | 59 | 7 | 70 | 48 | 22 |
| Europos policijos biuras | 86 | 85 | 0 | 95 | 86 | 6 |
| Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija | 33 | 33 | — | 39 | 32 | 6 |
| Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra | 9 | 9 | — | 11 | 9 | 1 |
| Europos maisto saugos tarnyba | 80 | 80 | 0 | 87 | 78 | 8 |
| Europos lyčių lygybės institutas | 7 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| „Galileo“ priežiūros tarnyba | 2  095 | 693 | 1  402 | 407 | 150 | 257 |
| Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės ITER | 1  169 | 1  169 | — | 573 | 507 | 38 |
| Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo agentūra (Eurojustas) | 34 | 34 | 0 | 39 | 34 | 4 |
| EU.LISA | 59 | 49 | 10 | 72 | 54 | 15 |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 60 | 56 | 2 | 61 | 53 | 5 |
| Vidaus rinkos derinimo tarnyba | 420 | 246 | — | 458 | 239 | 40 |
| Europos vaistų agentūra | 282 | 266 | 0 | 316 | 251 | 47 |
| Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI biuras) | 4 | 4 | — | 5 | 4 | 1 |
| Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra | 22 | 22 | 0 | 28 | 21 | 7 |
| Europos geležinkelio saugumo agentūra | 26 | 25 | 0 | 28 | 24 | 3 |
| Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra | 17 | 16 | 2 | 22 | 16 | 5 |
| Europos inovacijos ir technologijos institutas | 236 | 223 | 8 | 179 | 165 | 2 |
| Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras | 56 | 45 | — | 59 | 43 | 4 |
| Europos mokymo fondas | 23 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Bendrijos augalų veislių tarnyba | 17 | 16 | — | 15 | 13 | 0 |
| Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas | 22 | 21 | 1 | 26 | 21 | 5 |
| Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga | 47 | 46 | — | 52 | 46 | 6 |
| Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga | 24 | 22 | — | 26 | 20 | 4 |
| Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga | 36 | 36 | — | 38 | 36 | 2 |
| Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga | 52 | 51 | — | 54 | 50 | 4 |
| Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra | 7 | 7 | — | 8 | 7 | 1 |
| Europos transporto tinklo vykdomoji įstaiga | 13 | 13 | — | 14 | 12 | 1 |
| Iš viso | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(mln. EUR)

Agentūra

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2015 m.

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2015 m.

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

11

10

0

16

13

3

Europos prieglobsčio paramos biuras

16

13

0

16

11

2

Europos aviacijos saugos agentūra

184

136

45

191

125

63

„Frontex“

99

97

2

130

94

33

Europos profesinio mokymo plėtros centras

19

18

0

20

17

2

Europos policijos koledžas

9

8

0

10

8

2

Europos cheminių medžiagų agentūra

115

111

0

127

112

11

Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras

61

61

0

72

59

12

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras

16

16

0

16

15

1

Europos bankininkystės institucija

34

34

—

38

32

5

Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija

22

22

0

27

21

6

Europos aplinkos agentūra

66

59

7

70

48

22

Europos policijos biuras

86

85

0

95

86

6

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

33

33

—

39

32

6

Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra

9

9

—

11

9

1

Europos maisto saugos tarnyba

80

80

0

87

78

8

Europos lyčių lygybės institutas

7

7

0

10

8

2

„Galileo“ priežiūros tarnyba

2  095

693

1  402

407

150

257

Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės ITER

1  169

1  169

—

573

507

38

Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo agentūra (Eurojustas)

34

34

0

39

34

4

EU.LISA

59

49

10

72

54

15

Europos jūrų saugumo agentūra

60

56

2

61

53

5

Vidaus rinkos derinimo tarnyba

420

246

—

458

239

40

Europos vaistų agentūra

282

266

0

316

251

47

Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra

10

10

0

11

10

1

Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI biuras)

4

4

—

5

4

1

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra

22

22

0

28

21

7

Europos geležinkelio saugumo agentūra

26

25

0

28

24

3

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra

17

16

2

22

16

5

Europos inovacijos ir technologijos institutas

236

223

8

179

165

2

Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras

56

45

—

59

43

4

Europos mokymo fondas

23

22

0

23

21

2

Bendrijos augalų veislių tarnyba

17

16

—

15

13

0

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas

22

21

1

26

21

5

Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga

47

46

—

52

46

6

Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji įstaiga

24

22

—

26

20

4

Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga

36

36

—

38

36

2

Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga

52

51

—

54

50

4

Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra

7

7

—

8

7

1

Europos transporto tinklo vykdomoji įstaiga

13

13

—

14

12

1

Iš viso

Iš viso

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

| (mln. EUR) |
| --- |
| Išlaidų rūšis | Įsipareigojimų asignavimai | Mokėjimų asignavimai |
| Iš viso turimų asignavimų | Prisiimti įsipareigojimai | Perkelta į 2015 m. | Iš viso turimų asignavimų | Atlikti mokėjimai | Perkelta į 2015 m. |
| Darbuotojai | 941 | 914 | 1 | 955 | 909 | 17 |
| Administracinės išlaidos | 387 | 363 | 11 | 465 | 346 | 99 |
| Veiklos išlaidos | 4  272 | 2  613 | 1  469 | 2  067 | 1  309 | 522 |
| Iš viso | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(mln. EUR)

Išlaidų rūšis

Įsipareigojimų asignavimai

Mokėjimų asignavimai

Iš viso turimų asignavimų

Prisiimti įsipareigojimai

Perkelta į 2015 m.

Iš viso turimų asignavimų

Atlikti mokėjimai

Perkelta į 2015 m.

Darbuotojai

941

914

1

955

909

17

Administracinės išlaidos

387

363

11

465

346

99

Veiklos išlaidos

4  272

2  613

1  469

2  067

1  309

522

Iš viso

Iš viso

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

6.5.   BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS

BIUDŽETO VYKDYMO REZULTATAS, ĮSKAITANT AGENTŪRAS

| (mln. EUR) |
| --- |
| | Europos Sąjunga | AGENTŪROS | Subsidijų agentūroms panaikinimas | IŠ VISO |
| Finansinių metų įplaukos | 1 43  940 | 2  759 | (1  565) | 1 45  134 |
| Mokėjimai pagal einamųjų metų biudžeto asignavimus | (1 37  136) | (2  049) | 1  565 | (1 37  620) |
| Mokėjimai pagal asignuotųjų įplaukų asignavimus | (4  057) | (300) | — | (4  357) |
| Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | (1  787) | (402) | — | (2  189) |
| Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 25 | 157 | — | 182 |
| Asignuotųjų įplaukų raida | 336 | (235) | — | 101 |
| Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | 110 | (2) | — | 108 |
| Iš viso | 1  432 | (73) | — | 1  358 |

(mln. EUR)

Europos Sąjunga

AGENTŪROS

Subsidijų agentūroms panaikinimas

IŠ VISO

Finansinių metų įplaukos

1 43  940

2  759

(1  565)

1 45  134

Mokėjimai pagal einamųjų metų biudžeto asignavimus

(1 37  136)

(2  049)

1  565

(1 37  620)

Mokėjimai pagal asignuotųjų įplaukų asignavimus

(4  057)

(300)

—

(4  357)

Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus

(1  787)

(402)

—

(2  189)

Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų

25

157

—

182

Asignuotųjų įplaukų raida

336

(235)

—

101

Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus

110

(2)

—

108

Iš viso

Iš viso

1  432

1  432

(73)

(73)

—

1  358

1  358

Siekiant pateikti agentūroms visus susijusius biudžeto duomenis, į konsoliduotąsias metines ataskaitas įtraukiamos atskiros konsoliduojamų tradicinių agentūrų biudžeto vykdymo ataskaitos.

---

(1)  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

1

(2)  2014 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamentas patvirtino biudžetą, kuriame numatyta apmokėti Sąjungos trumpalaikius įsipareigojimus iš nuosavų išteklių, kurie 2015 m. bus surinkti valstybių narių arba iš jų pareikalauti. Be to, pagal Tarnybos nuostatų (1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas Nr. 259/68 su pakeitimais) 83 straipsnį valstybės narės bendrai garantuoja pensijų įsipareigojimus.

2

(3)  Daugiau informacijos pateikiama 3.18 pastaboje.

3

3.18

(4)  Patirtos valstybių narių pagal pasidalijamojo valdymo principą;

4

patirtos Komisijos ir vykdomųjų įstaigų pagal tiesioginio valdymo principą;

patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų, trečiųjų šalių, tarptautinių organizacijų ir kitų įstaigų pagal netiesioginio valdymo principą.

(5)  Nepripažinta nuostolių dalis išsamiai paaiškinta 1.5.4 pastaboje.

5

1.5.4

(6)  Išorės veiksmų garantijų fonde laikomos Komisijos išleistos EFSM obligacijos (20 mln. EUR), todėl jos buvo likviduotos. Kadangi tai yra ilgalaikė priemonė, parduoti laikomo finansinio turto ilgalaikė dalis yra didelė, t. y. 1  489 mln. EUR.

6

(7)  Bendrieji aktuariniai nuostoliai prieš taikant mokesčius ir korekcinius koeficientus.

7

(8)  Išorės veiksmų garantijų fonde laikomos Komisijos išleistos EFSM obligacijos, todėl jas reikia likviduoti.

8

(9)  Apskaičiuotos reikalavimų neatitinkančios sumos ir neišmokėtos iš anksto mokėtinos sumos.

9

(10)  Pakategorė „Nepriskirta DFP išlaidų kategorijai“ apima konsoliduotų subjektų biudžetų vykdymą ir konsolidacijos eliminavimą, nebiudžetines operacijas ir nepaskirstytas neesmines programas.

10

(11)  Dėl to, kad programas vykdo ne vienas fondas, nurodytos ERPF sumos apima su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu susijusias nepaskirstytas ERPF ir Sanglaudos fondo sumas (354 mln. EUR finansinių pataisų, kurios buvo patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas, ir 15 mln. EUR įvykdytų finansinių pataisų).

11

(12)  Dėl to, kad programas vykdo ne vienas fondas, nurodytos ERPF sumos apima su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu susijusias nepaskirstytas ERPF ir Sanglaudos fondo sumas (354 mln. EUR finansinių pataisų, kurios buvo patvirtintos arba dėl kurių priimtas sprendimas, ir 15 mln. EUR įvykdytų finansinių pataisų).

12

(13)  EŽŪFKP mokėjimų nutraukimo sistema 2014 m. buvo suderinta su Sanglaudos fondų sistema. EŽŪGF mokėjimų nutraukimo mechanizmas netaikomas, – nuo 2014 m. taikomi sustabdymo ir mažinimo mechanizmai.

13

(14)  Išskyrus kompensacines paskolas.

14

(15)  Taikomas korekcijos koeficientas (k. k.).

15

(16)  Mokama pirmuosius 3 metus po išvykimo.

16

(17)  10,9 % pirmą 2014 m. pusmetį ir 10,1 % antrą 2014 m. pusmetį.

17

(18)  Bendroji įmonė ECSEL susikūrė 2014 finansiniais metais susijungus bendrosioms įmonėms ARTEMIS ir ENIAC.

18

(19)  Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

19

(20)  Iš kurio ELPA rezultatas iš viso sudarė (3) mln. EUR 2014 m. ir (4) mln. EUR 2013 m.

20

(21)  Papildomi asignavimai apima iš praėjusių metų perkeltus asignavimus, asignuotąsias įplaukas ir asignavimus, kurie atsiranda dėl panaikintų įsipareigojimų.

21

(22)  Papildomi asignavimai apima iš praėjusių metų perkeltus asignavimus, asignuotąsias įplaukas ir asignavimus, kurie atsiranda dėl panaikintų įsipareigojimų.

22

(23)  Papildomi asignavimai apima iš ankstesnių metų perkeltus asignavimus, asignuotąsias įplaukas ir asignavimus, kurie atsiranda dėl panaikintų įsipareigojimų.

23

(24)  Papildomi asignavimai apima iš ankstesnių metų perkeltus asignavimus, asignuotąsias įplaukas ir asignavimus, kurie atsiranda dėl panaikintų įsipareigojimų.

24

---

| 13.11.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 377/146 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 377/146

---

AUDITO RŪMŲ PATIKINIMO PAREIŠKIMAS, TEIKIAMAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI. NEPRIKLAUSOMO AUDITORIAUS ATASKAITA

(2015/C 377/02)

| I. | Mes auditavome:






  a) | 2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduotos finansinės būklės ataskaitos (1) ir suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos (2) ir kurias Komisija patvirtino 2015 m. liepos 23 d.; ir |
| --- | --- | --- |

I.

Mes auditavome:

a)

2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotas finansines ataskaitas, kurias sudaro konsoliduotos finansinės būklės ataskaitos (1) ir suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos (2) ir kurias Komisija patvirtino 2015 m. liepos 23 d.; ir

| b) | šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis. |
| --- | --- |

b)

šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, kaip to reikalauja Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnis.

Vadovybės atsakomybė

| II. | Pagal SESV 317–318 straipsnius ir Finansinį reglamentą Komisija yra atsakinga už Europos Sąjungos konsoliduotų finansinių ataskaitų parengimą ir teisingą pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės atskaitomybės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis). |
| --- | --- |

II.

Pagal SESV 317–318 straipsnius ir Finansinį reglamentą Komisija yra atsakinga už Europos Sąjungos konsoliduotų finansinių ataskaitų parengimą ir teisingą pateikimą, laikantis tarptautiniu mastu pripažintų viešojo sektoriaus apskaitos standartų, bei už jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Ši atsakomybė apima vidaus kontrolės nustatymą, vykdymą ir palaikymą, siekiant parengti ir pateikti finansinės atskaitomybės ataskaitas, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių iškraipymų. Galutinė atsakomybė už Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą tenka Komisijai (SESV 317 straipsnis).

Auditoriaus atsakomybė

| III. | Atsižvelgdami į savo audito rezultatus, mes Europos Parlamentui ir Tarybai turime pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Mes auditą atlikome remdamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais ir INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus mes privalome laikytis etikos reikalavimų ir planuoti bei atlikti auditą taip, kad galėtume gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

III.

Atsižvelgdami į savo audito rezultatus, mes Europos Parlamentui ir Tarybai turime pateikti finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą. Mes auditą atlikome remdamiesi IFAC tarptautiniais audito standartais ir etikos kodeksais ir INTOSAI tarptautiniais aukščiausiųjų audito institucijų standartais. Pagal šiuos standartus mes privalome laikytis etikos reikalavimų ir planuoti bei atlikti auditą taip, kad galėtume gauti pakankamą patikinimą dėl to, ar Europos Sąjungos konsoliduotose finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų iškraipymų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

| IV. | Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjama konsoliduotų ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbi vidaus kontrolės sistema, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Atliekant auditą taip pat įvertinamas naudojamų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių vertinimų pagrįstumas bei bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų pateikimas. |
| --- | --- |

IV.

Auditas turi būti atliekamas taikant procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją konsoliduotose finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Procedūros pasirenkamos auditoriaus nuožiūra, taip pat remiantis dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių konsoliduotų finansinių ataskaitų reikšmingų iškraipymų ar susijusių operacijų reikšmingos neatitikties Europos Sąjungos teisiniam pagrindui rizikos vertinimu. Atliekant šiuos rizikos vertinimus, nagrinėjama konsoliduotų ataskaitų rengimui ir jų teisingam pateikimui bei atspindimų operacijų teisėtumui ir tvarkingumui svarbi vidaus kontrolės sistema, siekiant pagal esamas aplinkybes nustatyti tinkamas audito procedūras, bet ne siekiant pareikšti nuomonę dėl vidaus kontrolės veiksmingumo. Atliekant auditą taip pat įvertinamas naudojamų apskaitos metodų tinkamumas ir atliktų apskaitinių vertinimų pagrįstumas bei bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų pateikimas.

| V. | Pajamų srityje mes pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstą nuosavų išteklių auditą pradedame nuo to momento, kai Komisija gauna valstybių narių parengtus makroekonominius suvestinius duomenis, pagal kuriuos šios pajamos yra skaičiuojamos, ir įvertiname Komisijos sistemas, skirtas šiems duomenims apdoroti, prieš tai, kai yra gaunami ir į konsoliduotas finansines ataskaitas įtraukiami valstybių narių įnašai. Tradicinių nuosavų išteklių srityje mes nagrinėjame muitinės įstaigų finansines ataskaitas bei analizuojame muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumas gauna Komisija ir jos įtraukiamos į finansines ataskaitas. |
| --- | --- |

V.

Pajamų srityje mes pridėtinės vertės mokesčiu ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįstą nuosavų išteklių auditą pradedame nuo to momento, kai Komisija gauna valstybių narių parengtus makroekonominius suvestinius duomenis, pagal kuriuos šios pajamos yra skaičiuojamos, ir įvertiname Komisijos sistemas, skirtas šiems duomenims apdoroti, prieš tai, kai yra gaunami ir į konsoliduotas finansines ataskaitas įtraukiami valstybių narių įnašai. Tradicinių nuosavų išteklių srityje mes nagrinėjame muitinės įstaigų finansines ataskaitas bei analizuojame muito mokesčių srautą prieš tai, kai sumas gauna Komisija ir jos įtraukiamos į finansines ataskaitas.

| VI. | Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. Išankstiniai mokėjimai nagrinėjami tuo metu, kai iš lėšų gavėjo pareikalaujama pateikti jų tinkamo panaudojimo įrodymą ir kai išankstinis mokėjimas patvirtinamas ar tampa susigrąžinamas. |
| --- | --- |

VI.

Išlaidų srityje mes nagrinėjame mokėjimų operacijas, kai išlaidos buvo padarytos, užregistruotos ir patvirtintos. Šis nagrinėjimas apima visas mokėjimų kategorijas (įskaitant mokėjimus įsigyjant turtą), išskyrus avansus jų išmokėjimo momentu. Išankstiniai mokėjimai nagrinėjami tuo metu, kai iš lėšų gavėjo pareikalaujama pateikti jų tinkamo panaudojimo įrodymą ir kai išankstinis mokėjimas patvirtinamas ar tampa susigrąžinamas.

| VII. | Mes manome, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami mūsų nuomonėms pagrįsti. |
| --- | --- |

VII.

Mes manome, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami mūsų nuomonėms pagrįsti.

Finansinių ataskaitų patikimumas

| Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo









  VIII. | Mūsų nuomone, 2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ES konsoliduotose finansinėse ataskaitose 2014 m. gruodžio 31 d. finansinė būklė bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, laikantis Finansinio reglamento ir tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais pagrįstomis apskaitos taisyklėmis. |
| --- | --- |

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

VIII.

Mūsų nuomone, 2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų ES konsoliduotose finansinėse ataskaitose 2014 m. gruodžio 31 d. finansinė būklė bei tą dieną pasibaigusių finansinių metų operacijų ir pinigų srautų rezultatai bei grynojo turto pokyčiai visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai, laikantis Finansinio reglamento ir tarptautiniu mastu pripažintais viešojo sektoriaus apskaitos standartais pagrįstomis apskaitos taisyklėmis.

Finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

Pajamos

| Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo









  IX. | Mūsų nuomone, 2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos. |
| --- | --- |

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų pajamų teisėtumo ir tvarkingumo

IX.

Mūsų nuomone, 2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimos pajamos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos.

Mokėjimai

| Neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas









  X. | Veiklos išlaidos, registruojamos pagal Daugiametės finansinės programos 1–4 išlaidų kategorijas (3), yra paveiktos reikšmingo klaidų lygio. Mūsų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų klaidų lygis yra 4,4 %. Mūsų išvadą patvirtina Komisijos atlikta ir apibendrinamojoje ataskaitoje pateikta rizikos sumų analizė. |
| --- | --- |

Neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas

X.

Veiklos išlaidos, registruojamos pagal Daugiametės finansinės programos 1–4 išlaidų kategorijas (3), yra paveiktos reikšmingo klaidų lygio. Mūsų įvertintas finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų klaidų lygis yra 4,4 %. Mūsų išvadą patvirtina Komisijos atlikta ir apibendrinamojoje ataskaitoje pateikta rizikos sumų analizė.

Neigiama nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo

| XI. | Mūsų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų. |
| --- | --- |

XI.

Mūsų nuomone, dėl klausimų, aptartų neigiamos nuomonės dėl finansinėse ataskaitose atspindimų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo pagrinde, reikšmingumo 2014 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose atspindimi mokėjimai yra reikšmingai paveikti klaidų.

| Kita informacija









  XII. | Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė nėra finansinės būklės ataskaitų dalis. Informacija pateikta Finansinės būklės ataskaitos aptarime ir analizėje atitinka finansinės būklės ataskaitas. |
| --- | --- |

Kita informacija

XII.

Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė nėra finansinės būklės ataskaitų dalis. Informacija pateikta Finansinės būklės ataskaitos aptarime ir analizėje atitinka finansinės būklės ataskaitas.

2015 m. rugsėjo 10 d.

Pirmininkas

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Europos Audito Rūmai

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Konsoliduotas finansinės būklės ataskaitas sudaro balansas, finansinių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, grynojo turto pokyčių ataskaita, svarbių apskaitos metodų santrauka ir kita aiškinamoji informacija (įskaitant segmentų informaciją).

1

(2)  Suvestines biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamoji informacija.

2

(3)  Šios išlaidų kategorijos nagrinėjamos mūsų metinės ataskaitos 5–8 skyriuose.

3

---