# Eiropas Savienības L 275/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 275 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 20. oktobris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 275

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 20. oktobris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1864 (2015. gada 6. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (AĢIN)) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1865 (2015. gada 7. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cipolla bianca di Margherita (AĢIN)) | 3 |
| | * | Komisijas īstenošanas Regula (ES) 2015/1866 (2015. gada 13. oktobris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 511/2014 īstenot attiecībā uz kolekciju reģistru, lietotāju atbilstības uzraudzību un paraugpraksi | 4 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1867 (2015. gada 19. oktobris), ar ko Regulu (EK) Nr. 494/2002 groza attiecībā uz izkraušanas pienākumu | 20 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1868 (2015. gada 19. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 22 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1869 (2015. gada 6. oktobris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums EGF/2015/003 BE/Ford Genk) | 24 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1870 (2015. gada 6. oktobris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Itālijas pieteikums EGF/2015/004 IT/Alitalia) | 26 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1871 (2015. gada 6. oktobris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Vācijas pieteikums EGF/2015/002 DE/Adam Opel) | 28 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1872 (2015. gada 6. oktobris) par ES Solidaritātes fonda izmantošanu | 30 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1873 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu attiecināšanu uz vielām 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amīns (4,4′-DMAR) un 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazīns (MT-45) | 32 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1874 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu piemērošanu attiecināšanu uz 4-metilamfetamīnu | 35 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1875 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu attiecināšanu uz šādām vielām: 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns) | 38 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1876 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu piemērošanu vielai 5-(2-aminopropil)indols | 43 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2015/1877 (2015. gada 20. aprīlis) par tarifiem, kurus Rumānijas uzņēmums S.C. Hidroelectrica S.A. piemēroja S.C. Termoelectrica S.A. un S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2648)

   (
  1
  ) | 46 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1864 (2015. gada 6. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (AĢIN))

Παφίτικο Λουκάνικο

Pafitiko Loukaniko

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1865 (2015. gada 7. oktobris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cipolla bianca di Margherita (AĢIN))

Cipolla bianca di Margherita

3

*

Komisijas īstenošanas Regula (ES) 2015/1866 (2015. gada 13. oktobris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 511/2014 īstenot attiecībā uz kolekciju reģistru, lietotāju atbilstības uzraudzību un paraugpraksi

4

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1867 (2015. gada 19. oktobris), ar ko Regulu (EK) Nr. 494/2002 groza attiecībā uz izkraušanas pienākumu

20

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1868 (2015. gada 19. oktobris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

22

LĒMUMI

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1869 (2015. gada 6. oktobris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

Ford Genk

24

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1870 (2015. gada 6. oktobris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Itālijas pieteikums EGF/2015/004 IT/Alitalia)

Alitalia

26

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1871 (2015. gada 6. oktobris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Vācijas pieteikums EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

Adam Opel

28

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1872 (2015. gada 6. oktobris) par ES Solidaritātes fonda izmantošanu

30

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1873 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu attiecināšanu uz vielām 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amīns (4,4′-DMAR) un 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazīns (MT-45)

32

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1874 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu piemērošanu attiecināšanu uz 4-metilamfetamīnu

35

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1875 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu attiecināšanu uz šādām vielām: 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns)

38

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1876 (2015. gada 8. oktobris) par kontroles pasākumu piemērošanu vielai 5-(2-aminopropil)indols

43

*

Komisijas Lēmums (ES) 2015/1877 (2015. gada 20. aprīlis) par tarifiem, kurus Rumānijas uzņēmums S.C. Hidroelectrica S.A. piemēroja S.C. Termoelectrica S.A. un S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2648)

   (
  1
  )

S.C. Hidroelectrica S.A.

S.C. Termoelectrica S.A.

S.C. Electrocentrale Deva S.A.

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2648)

1

46

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 961/2014 (2014. gada 8. septembris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 271, 12.9.2014. ) | 68 |
| | * | Labojums Padomes Lēmumā 2014/658/KĀDP (2014. gada 8. septembris), ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 271, 12.9.2014. ) | 68 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 961/2014 (2014. gada 8. septembris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 271, 12.9.2014. )

( OV L 271, 12.9.2014. )

68

*

Labojums Padomes Lēmumā 2014/658/KĀDP (2014. gada 8. septembris), ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība ( OV L 271, 12.9.2014. )

( OV L 271, 12.9.2014. )

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1864

(2015. gada 6. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Kipras pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Kipras pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko), ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Παφίτικο Λουκάνικο (Pafitiko Loukaniko) (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.2. grupas “Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 6. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 189, 6.6.2015., 14. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/3

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1865

(2015. gada 7. oktobris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Cipolla bianca di Margherita (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Cipolla bianca di Margherita, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Itālijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu Cipolla bianca di Margherita, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Cipolla bianca di Margherita būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums Cipolla bianca di Margherita būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums Cipolla bianca di Margherita (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.6. grupas “Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 7. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Phil HOGAN

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV C 189, 6.6.2015., 17. lpp.

2

(3)  Komisijas 2014. gada 13. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1866

(2015. gada 13. oktobris),

ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 511/2014 īstenot attiecībā uz kolekciju reģistru, lietotāju atbilstības uzraudzību un paraugpraksi

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 511/2014 par no Nagojas Protokola par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, izrietošiem atbilstības pasākumiem lietotājiem Savienībā (1), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu, 7. panta 6. punktu un 8. panta 7. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 511/2014 paredz noteikumus, kas piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītām tradicionālajām zināšanām un gūto ieguvumu sadali reglamentē atbilstīgi noteikumiem Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienotajā Nagojas Protokolā par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un taisnīgu un godīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (“Nagojas protokols”). Minētās regulas faktiskā īstenošana arī palīdzēs saglabāt bioloģisko daudzveidību un ilgtspējīgi izmantot tās komponentus saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 511/2014 paredz noteikumus, kas piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītām tradicionālajām zināšanām un gūto ieguvumu sadali reglamentē atbilstīgi noteikumiem Konvencijai par bioloģisko daudzveidību pievienotajā Nagojas Protokolā par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un taisnīgu un godīgu to ieguvumu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas (“Nagojas protokols”). Minētās regulas faktiskā īstenošana arī palīdzēs saglabāt bioloģisko daudzveidību un ilgtspējīgi izmantot tās komponentus saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. un 8. pants paredz brīvprātīgus rīkus, konkrēti, reģistrētas kolekcijas un paraugpraksi, lai palīdzētu lietotājiem pienācīgas pārbaudes pienākuma izpildē. Paredzams, ka šā pienākuma izpildē lietotājiem palīdzēs tādu kolekciju identificēšana un reģistrēšana, kurās efektīvi piemēro pasākumus, kuru rezultātā ģenētiskie resursi un saistītā informācija tiek sniegti tikai kopā ar dokumentiem, kas apliecina, ka resursiem ir piekļūts likumīgi, un vajadzības gadījumā nodrošina savstarpēji saskaņotu noteikumu izveidi. Būtu jāuzskata, ka lietotāji, kas iegūst ģenētiskos resursus no reģistrā iekļautas kolekcijas, ir izpildījuši pienākumu veikt pienācīgu pārbaudi attiecībā uz informācijas meklēšanu. Paredzams arī, ka pienācīgas pārbaudes pienākuma izpildē lietotājiem palīdzēs tādu paraugprakses pasākumu identificēšana un atzīšana, kuri ir īpaši piemēroti, lai atbilstību Nagojas protokola īstenošanas sistēmai panāktu par pieņemamu cenu un ar juridisko noteiktību. Savās lietotāju atbilstības pārbaudēs kompetentajām iestādēm būtu jāapsver, vai lietotāji ir efektīvi īstenojuši atzītu paraugpraksi. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šo noteikumu īstenošanai, ir vajadzīgi sīki izstrādāti noteikumi par procedūrām, kas jāievēro attiecībā uz pieprasījumu reģistrēt kolekcijas vai to daļas un saistībā paraugprakses atzīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. un 8. pants paredz brīvprātīgus rīkus, konkrēti, reģistrētas kolekcijas un paraugpraksi, lai palīdzētu lietotājiem pienācīgas pārbaudes pienākuma izpildē. Paredzams, ka šā pienākuma izpildē lietotājiem palīdzēs tādu kolekciju identificēšana un reģistrēšana, kurās efektīvi piemēro pasākumus, kuru rezultātā ģenētiskie resursi un saistītā informācija tiek sniegti tikai kopā ar dokumentiem, kas apliecina, ka resursiem ir piekļūts likumīgi, un vajadzības gadījumā nodrošina savstarpēji saskaņotu noteikumu izveidi. Būtu jāuzskata, ka lietotāji, kas iegūst ģenētiskos resursus no reģistrā iekļautas kolekcijas, ir izpildījuši pienākumu veikt pienācīgu pārbaudi attiecībā uz informācijas meklēšanu. Paredzams arī, ka pienācīgas pārbaudes pienākuma izpildē lietotājiem palīdzēs tādu paraugprakses pasākumu identificēšana un atzīšana, kuri ir īpaši piemēroti, lai atbilstību Nagojas protokola īstenošanas sistēmai panāktu par pieņemamu cenu un ar juridisko noteiktību. Savās lietotāju atbilstības pārbaudēs kompetentajām iestādēm būtu jāapsver, vai lietotāji ir efektīvi īstenojuši atzītu paraugpraksi. Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šo noteikumu īstenošanai, ir vajadzīgi sīki izstrādāti noteikumi par procedūrām, kas jāievēro attiecībā uz pieprasījumu reģistrēt kolekcijas vai to daļas un saistībā paraugprakses atzīšanu.

| (3) | Ja pieprasījuma iesniedzējs, kas vēlas tikt iekļauts reģistrā, ir kāda kolekciju tīkla biedrs, ir lietderīgi, ka šāds pieprasījuma iesniedzējs sniedz informāciju par jebkādām citām kolekcijām vai to daļām no tā paša tīkla, par kurām ir bijis vai ir iesniegts pieprasījums citās dalībvalstīs. Lai veicinātu taisnīgu un konsekventu attieksmi pret pieprasījuma iesniedzējiem dažādās dalībvalstīs, kad pārbauda kolekcijas vai to daļas, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras tikušas informētas par šādiem pieprasījumiem saistībā ar dažādām kolekcijām vai to daļām attiecīgajā tīklā, būtu jāapsver informācijas apmaiņa ar iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās pieprasījumus iesnieguši citi šā tīkla biedri. |
| --- | --- |

(3)

Ja pieprasījuma iesniedzējs, kas vēlas tikt iekļauts reģistrā, ir kāda kolekciju tīkla biedrs, ir lietderīgi, ka šāds pieprasījuma iesniedzējs sniedz informāciju par jebkādām citām kolekcijām vai to daļām no tā paša tīkla, par kurām ir bijis vai ir iesniegts pieprasījums citās dalībvalstīs. Lai veicinātu taisnīgu un konsekventu attieksmi pret pieprasījuma iesniedzējiem dažādās dalībvalstīs, kad pārbauda kolekcijas vai to daļas, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras tikušas informētas par šādiem pieprasījumiem saistībā ar dažādām kolekcijām vai to daļām attiecīgajā tīklā, būtu jāapsver informācijas apmaiņa ar iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās pieprasījumus iesnieguši citi šā tīkla biedri.

| (4) | Regula (ES) Nr. 511/2014 attiecas uz ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām. Materiāls, kura izmantošanai paredzēta pienācīgas pārbaudes deklarācija, ietver: ģenētiskos resursus, ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas un tos abus kopā. |
| --- | --- |

(4)

Regula (ES) Nr. 511/2014 attiecas uz ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām. Materiāls, kura izmantošanai paredzēta pienācīgas pārbaudes deklarācija, ietver: ģenētiskos resursus, ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas un tos abus kopā.

| (5) | Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus lietotāju atbilstības uzraudzības noteikumu īstenošanai, ir vajadzīgi sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz deklarācijām no tā finansējuma saņēmējiem, kas paredzēts pētniecībai, kurā iesaistīta ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošana, kā arī attiecībā uz deklarācijām, kas lietotājiem jāsniedz tāda produkta galīgās izstrādes posmā, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus vai ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus lietotāju atbilstības uzraudzības noteikumu īstenošanai, ir vajadzīgi sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz deklarācijām no tā finansējuma saņēmējiem, kas paredzēts pētniecībai, kurā iesaistīta ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošana, kā arī attiecībā uz deklarācijām, kas lietotājiem jāsniedz tāda produkta galīgās izstrādes posmā, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus vai ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas.

| (6) | Uzraugot lietotāju atbilstību pētniecības finansējuma posmā, ir svarīgi nodrošināt, lai finansējuma saņēmēji saprastu savus pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 511/2014 un lai viņi veiktu pienācīgu pārbaudi. Ir vienlīdz svarīgi sniegt informāciju Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram (ABS Clearing House) un nodrošināt, lai šāda informācija būtu noderīga Nagojas protokola darbībai un īstenošanai. Ja nav pieejams starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, būtu jāsniedz cita attiecīga informācija. Lai līdzsvarotu vajadzību sniegt noderīgu informāciju Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram un vajadzību nepārslogot pētniecības finansējuma saņēmējus, šajā kontrolpunktā būtu jāapmainās tikai ar tādu informāciju, kas ir būtiska ģenētisko resursu identifikācijai. |
| --- | --- |

(6)

Uzraugot lietotāju atbilstību pētniecības finansējuma posmā, ir svarīgi nodrošināt, lai finansējuma saņēmēji saprastu savus pienākumus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 511/2014 un lai viņi veiktu pienācīgu pārbaudi. Ir vienlīdz svarīgi sniegt informāciju Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram (ABS Clearing House) un nodrošināt, lai šāda informācija būtu noderīga Nagojas protokola darbībai un īstenošanai. Ja nav pieejams starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, būtu jāsniedz cita attiecīga informācija. Lai līdzsvarotu vajadzību sniegt noderīgu informāciju Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram un vajadzību nepārslogot pētniecības finansējuma saņēmējus, šajā kontrolpunktā būtu jāapmainās tikai ar tādu informāciju, kas ir būtiska ģenētisko resursu identifikācijai.

| (7) | Lietotāju atbilstības uzraudzība ir efektīva, ja to veic tajā dalībvalstī, kurā notiek izmantošana. Tāpēc ir lietderīgi, ka pienācīgas pārbaudes deklarācija tiek iesniegta kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā finansējuma saņēmējs veic uzņēmējdarbību, jo tā ir vieta, kur parasti notiek pētniecība, kurā iesaistīta ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistītu tradicionālo zināšanu izmantošana. |
| --- | --- |

(7)

Lietotāju atbilstības uzraudzība ir efektīva, ja to veic tajā dalībvalstī, kurā notiek izmantošana. Tāpēc ir lietderīgi, ka pienācīgas pārbaudes deklarācija tiek iesniegta kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā finansējuma saņēmējs veic uzņēmējdarbību, jo tā ir vieta, kur parasti notiek pētniecība, kurā iesaistīta ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistītu tradicionālo zināšanu izmantošana.

| (8) | Būtu jānovērš lieka pienācīgas pārbaudes deklarāciju vairošanās. Tāpēc, deklarācija, ko sniedz pētniecības finansējuma saņēmēji, var attiekties uz vairāk nekā vienu ģenētisko resursu vai uz jebkādām tradicionālajām zināšanām, kas saistītas ar ģenētiskajiem resursiem. Vienotu deklarāciju var sniegt arī vairāki lietotāji, kas kopīgi veic pētniecību, kurā iesaistīta ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistītu tradicionālo zināšanu izmantošana un kuru finansē no vienas dotācijas. Šajā saistībā īpaša nozīme būtu jāpiešķir projekta koordinatoram, kam būtu jāatbild par deklarācijas iesniegšanu attiecīgo lietotāju vārdā. Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 511/2014 12. pantu, kompetentajai iestādei, kas saņem deklarācijas no projekta koordinatora, būtu jāapmainās ar informāciju ar saviem kolēģiem citās attiecīgajās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jānovērš lieka pienācīgas pārbaudes deklarāciju vairošanās. Tāpēc, deklarācija, ko sniedz pētniecības finansējuma saņēmēji, var attiekties uz vairāk nekā vienu ģenētisko resursu vai uz jebkādām tradicionālajām zināšanām, kas saistītas ar ģenētiskajiem resursiem. Vienotu deklarāciju var sniegt arī vairāki lietotāji, kas kopīgi veic pētniecību, kurā iesaistīta ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistītu tradicionālo zināšanu izmantošana un kuru finansē no vienas dotācijas. Šajā saistībā īpaša nozīme būtu jāpiešķir projekta koordinatoram, kam būtu jāatbild par deklarācijas iesniegšanu attiecīgo lietotāju vārdā. Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 511/2014 12. pantu, kompetentajai iestādei, kas saņem deklarācijas no projekta koordinatora, būtu jāapmainās ar informāciju ar saviem kolēģiem citās attiecīgajās dalībvalstīs.

| (9) | Lai uzraudzītu lietotāju atbilstību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 2. punktu, būtu jānosaka pēdējais izmantošanas posms, t. i., produkta galīgās izstrādes posms. Produkta galīgās izstrādes posmu ar juridisko noteiktību var noteikt par posmu, kas noslēdzas laikā, kad tiek prasīta tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana vai tiek sniegts vajadzīgais paziņojums, pirms produktu pirmoreiz laiž Savienības tirgū, vai – gadījumos, kad nedz tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana, nedz arī paziņojums nav nepieciešams, – laikā, kad pirmoreiz Savienības tirgū laiž produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas. Dažos gadījumos tas var nebūt lietotājs, kurš pieprasa tirdzniecības atļauju vai apstiprināšanu, sniedz paziņojumu vai pirmoreiz laiž produktu Savienības tirgū. Lai Savienībā efektīvi risinātu jautājumu par visām darbībām, kurās izmanto ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, pienācīgas pārbaudes deklarācija šādos gadījumos būtu jāizdara lietotājam, kas pārdod vai jebkādā citā veidā nodod izmantošanas rezultātu. Saistībā ar lietotāju efektīvu atbilstības uzraudzību Savienībā būtu jārisina arī gadījumi, kad izmantošana Savienībā ir beigusies un tās iznākums tiek pārdots vai jebkurā citā veidā nodots ārpus Savienības, produktu nelaižot Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(9)

Lai uzraudzītu lietotāju atbilstību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 2. punktu, būtu jānosaka pēdējais izmantošanas posms, t. i., produkta galīgās izstrādes posms. Produkta galīgās izstrādes posmu ar juridisko noteiktību var noteikt par posmu, kas noslēdzas laikā, kad tiek prasīta tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana vai tiek sniegts vajadzīgais paziņojums, pirms produktu pirmoreiz laiž Savienības tirgū, vai – gadījumos, kad nedz tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana, nedz arī paziņojums nav nepieciešams, – laikā, kad pirmoreiz Savienības tirgū laiž produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas. Dažos gadījumos tas var nebūt lietotājs, kurš pieprasa tirdzniecības atļauju vai apstiprināšanu, sniedz paziņojumu vai pirmoreiz laiž produktu Savienības tirgū. Lai Savienībā efektīvi risinātu jautājumu par visām darbībām, kurās izmanto ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, pienācīgas pārbaudes deklarācija šādos gadījumos būtu jāizdara lietotājam, kas pārdod vai jebkādā citā veidā nodod izmantošanas rezultātu. Saistībā ar lietotāju efektīvu atbilstības uzraudzību Savienībā būtu jārisina arī gadījumi, kad izmantošana Savienībā ir beigusies un tās iznākums tiek pārdots vai jebkurā citā veidā nodots ārpus Savienības, produktu nelaižot Savienības tirgū.

| (10) | Šādi dažādi notikumi, kas ir par pamatu tam, lai lietotājs sniegtu pienācīgas pārbaudes deklarāciju produkta galīgās izstrādes posmā, ir savstarpēji izslēdzoši, un tāpēc deklarācija būtu jāsniedz tikai vienreiz. Tā kā produkta galīgās izstrādes posms tiek sasniegts pirms jebkura no šiem notikumiem, pienācīgas pārbaudes deklarācija būtu jāsniedz, pirms iestājas pirmais notikums. |
| --- | --- |

(10)

Šādi dažādi notikumi, kas ir par pamatu tam, lai lietotājs sniegtu pienācīgas pārbaudes deklarāciju produkta galīgās izstrādes posmā, ir savstarpēji izslēdzoši, un tāpēc deklarācija būtu jāsniedz tikai vienreiz. Tā kā produkta galīgās izstrādes posms tiek sasniegts pirms jebkura no šiem notikumiem, pienācīgas pārbaudes deklarācija būtu jāsniedz, pirms iestājas pirmais notikums.

| (11) | Pienācīgas pārbaudes deklarācijās iekļautā informācija kompetentajām iestādēm jāiesniedz Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 3. punktu. Ja nav pieejams starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, būtu jāsniedz cita attiecīga informācija, kas sniegta saskaņā ar Nagojas protokola 17. panta 4. punktu, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā. Lai nodrošinātu efektīvu Nagojas protokola darbību un jo īpaši Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centra darbību, būtu jāapmainās tikai ar to informāciju, kas veicinās uzraudzību, kuru veic kompetentās valsts iestādes, kas minētas Nagojas protokola 13. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(11)

Pienācīgas pārbaudes deklarācijās iekļautā informācija kompetentajām iestādēm jāiesniedz Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 3. punktu. Ja nav pieejams starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, būtu jāsniedz cita attiecīga informācija, kas sniegta saskaņā ar Nagojas protokola 17. panta 4. punktu, kā norādīts Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā. Lai nodrošinātu efektīvu Nagojas protokola darbību un jo īpaši Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centra darbību, būtu jāapmainās tikai ar to informāciju, kas veicinās uzraudzību, kuru veic kompetentās valsts iestādes, kas minētas Nagojas protokola 13. panta 2. punktā.

| (12) | Pienācīgas pārbaudes deklarācija ir vajadzīga tikai attiecībā uz ģenētiskajiem resursiem vai ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām, kas iegūtas no Nagojas protokola puses, kura saskaņā ar Nagojas protokola 6. panta 1. punktu un 7. pantu ir izveidojusi attiecīgus tiesību aktus vai regulatīvās prasības par piekļuvi un ieguvumu sadali. |
| --- | --- |

(12)

Pienācīgas pārbaudes deklarācija ir vajadzīga tikai attiecībā uz ģenētiskajiem resursiem vai ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām, kas iegūtas no Nagojas protokola puses, kura saskaņā ar Nagojas protokola 6. panta 1. punktu un 7. pantu ir izveidojusi attiecīgus tiesību aktus vai regulatīvās prasības par piekļuvi un ieguvumu sadali.

| (13) | Ņemot vērā to, ka ieviestie pasākumi ir jauni, ir lietderīgi pārskatīt šo regulu. Šajā saistībā lietderīgi var izrādīties ziņojumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 511/2014 16. panta 1. punktā, un tāpēc pieejamības gadījumā tie būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā to, ka ieviestie pasākumi ir jauni, ir lietderīgi pārskatīt šo regulu. Šajā saistībā lietderīgi var izrādīties ziņojumi, kas minēti Regulas (ES) Nr. 511/2014 16. panta 1. punktā, un tāpēc pieejamības gadījumā tie būtu jāņem vērā.

| (14) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar ABS komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar ABS komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Regulas (ES) Nr. 511/2014 5., 7. un 8. pantu attiecībā uz kolekciju reģistru, lietotāju atbilstības uzraudzību un paraugpraksi.

2. pants

Kolekciju reģistrs

Reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. pantu, ietver šādu informāciju par katru kolekciju vai tās daļu:

| (a) | reģistrācijas kods, ko piešķir Komisija; |
| --- | --- |

(a)

reģistrācijas kods, ko piešķir Komisija;

| (b) | kolekcijas vai tās daļas nosaukums un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

(b)

kolekcijas vai tās daļas nosaukums un kontaktinformācija;

| (c) | turētāja nosaukums un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

(c)

turētāja nosaukums un kontaktinformācija;

| (d) | kolekcijas vai tās daļas kategorija; |
| --- | --- |

(d)

kolekcijas vai tās daļas kategorija;

| (e) | īss kolekcijas vai tās daļas apraksts; |
| --- | --- |

(e)

īss kolekcijas vai tās daļas apraksts;

| (f) | saite uz datubāzi, ja ir; |
| --- | --- |

(f)

saite uz datubāzi, ja ir;

| (g) | institūcija dalībvalsts kompetentajā iestādē, kas pārbaudījusi kolekcijas spēju atbilst Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam; |
| --- | --- |

(g)

institūcija dalībvalsts kompetentajā iestādē, kas pārbaudījusi kolekcijas spēju atbilst Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam;

| (h) | datums, kurā notikusi iekļaušana reģistrā; |
| --- | --- |

(h)

datums, kurā notikusi iekļaušana reģistrā;

| (i) | cits esošais identifikators, ja ir; |
| --- | --- |

(i)

cits esošais identifikators, ja ir;

| (j) | attiecīgā gadījumā, datums, kurā notikusi izslēgšana no reģistra. |
| --- | --- |

(j)

attiecīgā gadījumā, datums, kurā notikusi izslēgšana no reģistra.

3. pants

Pieprasījums iekļaušanai reģistrā un paziņojums Komisijai

1.   Pieprasījumā iekļaut kolekciju vai tās daļu reģistrā, kas minēts Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 2. punktā, ietver informāciju, kas norādīta šīs regulas I pielikumā.

Pēc kolekcijas vai tās daļas iekļaušanas reģistrā kolekcijas turētājs paziņo kompetentajai iestādei par jebkādām būtiskām izmaiņām, kas ietekmē kolekcijas spēju atbilst kritērijiem, kuri izklāstīti Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktā, un par jebkādām izmaiņām informācijā, kas sniegta iepriekš, pamatojoties šīs regulas I pielikuma A daļu.

2.   Ja pieprasījuma iesniedzējs ir kāda kolekciju tīkla biedrs, laikā, kad tas pieprasa kolekcijas vai tās daļas iekļaušanu reģistrā, pieprasījuma iesniedzējs var informēt kompetentās iestādes par jebkādām citām kolekcijām vai to daļām no tā paša tīkla, par kurām citās dalībvalstīs ir bijis vai ir iesniegts pieprasījums iekļaušanai reģistrā.

Kad dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras tikušas informētas par šādiem pieprasījumiem, pārbauda kolekcijas vai to daļas, tās apsver informācijas apmaiņu ar kompetentajām iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās iesniegti citi pieprasījumi no šā tīkla.

3.   Pārbaude, kas minēta Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 2. punktā, var izpausties kā:

| (a) | pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

(a)

pārbaudes uz vietas;

| (b) | tādu atlasītu kolekcijas vai tās daļas dokumentu un ierakstu pārbaude, kuri ir vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam; |
| --- | --- |

(b)

tādu atlasītu kolekcijas vai tās daļas dokumentu un ierakstu pārbaude, kuri ir vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam;

| (c) | pārbaude, vai atlasītie kolekcijas ģenētisko resursu paraugi un saistītā informācija ir dokumentēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

(c)

pārbaude, vai atlasītie kolekcijas ģenētisko resursu paraugi un saistītā informācija ir dokumentēta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktu;

| (d) | pārbaude, vai kolekcijas turētājs spēj konsekventi piegādāt ģenētiskos resursus trešām personām izmantošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

(d)

pārbaude, vai kolekcijas turētājs spēj konsekventi piegādāt ģenētiskos resursus trešām personām izmantošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktu;

| (e) | intervijas ar attiecīgajām personām, piemēram, kolekcijas turētāju, darbiniekiem, ārējiem verificētājiem un ar lietotājiem, kas iegūst paraugus no šīs kolekcijas. |
| --- | --- |

(e)

intervijas ar attiecīgajām personām, piemēram, kolekcijas turētāju, darbiniekiem, ārējiem verificētājiem un ar lietotājiem, kas iegūst paraugus no šīs kolekcijas.

4.   Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 2. punktā minētā paziņojuma nolūkā kompetentā iestāde sniedz Komisijai informāciju, ko kolekcijas turētājs sniedzis, pamatojoties uz šīs regulas I pielikuma A daļu. Kompetentā iestāde paziņo Komisijai par visām turpmākajām izmaiņām šajā informācijā.

4. pants

Reģistrēto kolekciju pārbaudes un korektīvās darbības

1.   Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 4. punktā minētā pārbaude, ko veic kompetentās iestādes, ir efektīva, samērīga un spēj atklāt neatbilstību minētās regulas 5. panta 3. punktam. To veic, pamatojoties uz regulāri pārskatītu plānu, kas izstrādāts, izmantojot uz risku balstītu pieeju. Plānā būtu jāparedz pārbaužu minimālais apjoms un pārbaužu biežuma diferenciācija.

2.   Ja ir pamatotas bažas, ka reģistrā iekļautā kolekcija vai tās daļa vairs neatbilst Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punkta kritērijiem, kompetentā iestāde veic papildu pārbaudi.

3.   Pārbaude, kas minēta 1. un 2. punktā, var izpausties kā:

| (a) | pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

(a)

pārbaudes uz vietas;

| (b) | tādu atlasītu kolekcijas vai tās daļas dokumentu un ierakstu pārbaude, kuri ir vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam; |
| --- | --- |

(b)

tādu atlasītu kolekcijas vai tās daļas dokumentu un ierakstu pārbaude, kuri ir vajadzīgi, lai pierādītu atbilstību Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam;

| (c) | pārbaude, vai atlasītie ģenētisko resursu paraugi un saistītā informācija ir dokumentēta un piegādāta trešām personām izmantošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

(c)

pārbaude, vai atlasītie ģenētisko resursu paraugi un saistītā informācija ir dokumentēta un piegādāta trešām personām izmantošanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktu;

| (d) | intervijas ar attiecīgajām personām, piemēram, kolekcijas turētāju, darbiniekiem, ārējiem verificētājiem un ar lietotājiem, kas iegūst paraugus no šīs kolekcijas. |
| --- | --- |

(d)

intervijas ar attiecīgajām personām, piemēram, kolekcijas turētāju, darbiniekiem, ārējiem verificētājiem un ar lietotājiem, kas iegūst paraugus no šīs kolekcijas.

4.   Kolekcijas turētājs un tā darbinieki sniedz visu vajadzīgo palīdzību, lai veicinātu 1., 2. un 3. punktā minēto pārbaudi.

5.   Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 4. punktā minētās korektīvās darbības vai pasākumi ir efektīvi un samērīgi un novērš trūkumus, kuri, ja tos atstātu nenovērstus, pastāvīgi apdraudētu reģistrētas kolekcijas spēju atbilst minētās regulas 5. panta 3. punktam. Šādas darbības vai pasākumi var likt attiecīgajam kolekcijas turētājam ieviest papildu rīkus vai uzlabot savu spēju piemērot esošos rīkus. Kolekcijas turētājs ziņo kompetentajai iestādei par identificēto korektīvo darbību vai pasākumu īstenošanu.

5. pants

Pienācīgas pārbaudes deklarācija pētniecības finansējuma posmā

1.   Tāda finansējuma saņēmējs, kas paredzēts pētniecībai, kurā iesaistīta ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošana, tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā šis saņēmējs veic uzņēmējdarbību, iesniedz pienācīgas pārbaudes deklarāciju, kas prasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 1. punktu. Ja saņēmējs neveic uzņēmējdarbību Savienībā, bet pētniecība ir veikta Savienībā, pienācīgas pārbaudes deklarāciju iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā veikta pētniecība.

2.   Pienācīgas pārbaudes deklarāciju izdara, iesniedzot aizpildītu standartformu, kas pievienota II pielikumā. Deklarāciju sniedz, kad ir saņemts pirmais finansējuma maksājums un iegūti visi ģenētiskie resursi un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, ko izmanto finansētajā pētniecībā, bet ne vēlāk kā laikā, kad jābūt gatavam galīgajam ziņojumam, vai – ja tāds nav paredzēts – projekta beigās. Šādas deklarācijas iesniegšanas laiku var precīzāk noteikt valsts iestādes.

3.   Ja tas pats pētniecības projekts tiek finansēts no vairāk nekā viena avota vai tajā iesaistīts vairāk nekā viens saņēmējs, šis saņēmējs vai saņēmēji var nolemt sniegt tikai vienu deklarāciju. Šo deklarāciju projekta koordinators iesniedz tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā projekta koordinators veic uzņēmēdarbību. Ja projekta koordinators neveic uzņēmējdarbību Savienībā, bet pētniecība ir veikta Savienībā, pienācīgas pārbaudes deklarāciju iesniedz kompetentajai iestādei vienā no tām dalībvalstīm, kurās veikta pētniecība.

4.   Ja kompetentā iestāde, kas saņem 2. un 3. punktā minēto deklarāciju, nav atbildīga par tās nosūtīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 3. punktu, tā bez liekas kavēšanās nogādā minēto deklarāciju kompetentajai iestādei, kas atbild par šādu nosūtīšanu.

5.   Šajā pantā un II pielikumā “pētniecības finansējums” ir jebkāds pētniecības veikšanai paredzēts finansiāls ieguldījums dotāciju veidā gan no komerciāliem, gan nekomerciāliem avotiem. Tas neattiecas uz privātā vai publiskā sektora tiesību subjektu iekšējiem budžeta resursiem.

6. pants

Pienācīgas pārbaudes deklarācija produkta galīgās izstrādes posmā

1.   Ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanas nolūkā lietotāji tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā lietotājs veic uzņēmējdarbību, sniedz pienācīgas pārbaudes deklarāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 2. punktu. Šo deklarāciju izdara, iesniedzot aizpildītu standartformu, kas pievienota šīs regulas III pielikumā.

2.   Pienācīgas pārbaudes deklarāciju, kas minēta 1. punktā, sniedz tikai vienreiz, pirms iestājas pirmais no šādiem notikumiem:

| (a) | tiek prasīta tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana attiecībā uz produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas; |
| --- | --- |

(a)

tiek prasīta tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana attiecībā uz produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas;

| (b) | tiek izdarīts paziņojums, kas jāsniedz, pirms pirmoreiz Savienības tirgū laiž produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas; |
| --- | --- |

(b)

tiek izdarīts paziņojums, kas jāsniedz, pirms pirmoreiz Savienības tirgū laiž produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas;

| (c) | Savienības tirgū pirmoreiz tiek laists produkts, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, un par ko nav jāsaņem tirdzniecības atļauja, apstiprināšana vai jāizdara paziņojums; |
| --- | --- |

(c)

Savienības tirgū pirmoreiz tiek laists produkts, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, un par ko nav jāsaņem tirdzniecības atļauja, apstiprināšana vai jāizdara paziņojums;

| (d) | izmantošanas rezultāts tiek pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai Savienībā, lai šī persona veiktu kādu no a), b) un c) apakšpunktā minētajām darbībām; |
| --- | --- |

(d)

izmantošanas rezultāts tiek pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai Savienībā, lai šī persona veiktu kādu no a), b) un c) apakšpunktā minētajām darbībām;

| (e) | izmantošana Savienībā ir beigusies, un tās iznākums tiek pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(e)

izmantošana Savienībā ir beigusies, un tās iznākums tiek pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai ārpus Savienības.

3.   Šajā pantā un III pielikumā “izmantošanas rezultāts” ir produkti, produktu prekursori vai priekšgājēji, kā arī produktu daļas, kas tiks iekļautas gala produktā, rasējumi vai dizainparaugi, uz kuriem pamatojoties ražošana var notikt, turpmāk neizmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas.

4.   Šajā pantā un III pielikumā “laist Savienības tirgū” ir pirmoreiz darīt pieejamu Savienības tirgū produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, kur 'darīt pieejamu' nozīmē komercdarbības gaitā bez maksas vai par maksu veikt jebkāda veida piegādi Savienības tirgū tālākai izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai. Laišana tirgū neietver iepriekšējus komerciālus izmēģinājumus, tostarp klīniskos izmēģinājumus, laukizmēģinājumus vai rezistences pret pesticīdiem izmēģinājumus, kā arī nenozīmē darīt pieejamas neatļautas zāles, lai sniegtu ārstēšanas iespējas atsevišķiem pacientiem vai pacientu grupām.

7. pants

Informācijas nosūtīšana

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 3. punktu un ja informācija nav konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē, kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc informācijas saņemšanas nosūta Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram informāciju, kas saņemta, pamatojoties uz šīs regulas II un III pielikuma A daļu.

2.   Ja par konfidenciālu tiek uzskatīta būtiska informācija – piemēram, par lietotāju un izmantošanu, par piekļuves vietu vai ģenētisko resursu –, bez kuras ieraksts nevar tikt publicēts Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centrā, kompetentās iestādes apsver iespēju pārsūtīt šo būtisko informāciju tieši kompetentajām valsts iestādēm, kas minētas Nagojas protokola 13. panta 2. punktā.

3.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 3. punktu kompetentās iestādes nosūta Komisijai informāciju, kas saņemta, pamatojoties uz šīs regulas II un III pielikumu, ja vien šāda informācija nav konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē.

4.   Ja Komisijai nav piešķirta pastāvīga elektroniska piekļuve šai informācijai, šādu nosūtīšanu veic reizi sešos mēnešos, sākot no 2016. gada 9. novembra.

8. pants

Pieteikums paraugprakses atzīšanai

1.   Pieteikumu, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 8. panta 1. punktu, Komisijai sniedz kopā ar informāciju un apliecinošajiem dokumentiem, kas norādīti šīs regulas IV pielikumā.

2.   Ieinteresētā persona, kas nepārstāv lietotājus, bet ir iesaistīta ģenētisko resursu piekļuves, kolekcijas, nodošanas vai komercializācijas lietās vai pasākumu un politikas izstrādē saistībā ar ģenētiskajiem resursiem, savā pieteikumā sniedz šīs regulas IV pielikumā norādīto informāciju par tās likumīgajām interesēm tādu procedūru, rīku vai mehānismu kombinācijas izstrādē un pārraudzīšanā, kuri – ja tos lietotājs patiešām izmanto – dod minētajam lietotājam iespēju izpildīt Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. un 7. pantā paredzētos pienākumus.

3.   Komisija nosūta pieteikuma un apliecinošo dokumentu kopiju visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

4.   Kompetentās iestādes divu mēnešu laikā no 3. punktā minēto dokumentu saņemšanas var iesniegt Komisijai piezīmes par pieteikumu.

5.   Komisija 20 darbdienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas apstiprina pieteikuma saņemšanu un pieteikuma iesniedzējam paziņo atsauces numuru.

Komisija pieteikuma iesniedzējam norāda orientējošu termiņu, kurā tiks pieņemts lēmums par pieteikumu.

Komisija informē pieteikuma iesniedzēju, ja pieteikuma novērtēšanai tai ir vajadzīga papildu informācija vai dokumenti.

6.   Pieteikuma iesniedzējs Komisijai bez liekas kavēšanās sniedz visu pieprasīto papildu informāciju un dokumentus.

7.   Komisija nosūta 6. punktā minēto dokumentu kopijas visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

8.   Kompetentās iestādes divu mēnešu laikā pēc dokumentu kopiju saņemšanas var Komisijai iesniegt piezīmes par 6. punktā minēto informāciju vai dokumentiem.

9.   Komisija informē pieteikuma iesniedzēju ikreiz, kad saistībā ar pieteikuma novērtēšanai vajadzīgo papildu informāciju vai dokumentiem tā pārskata orientējošo termiņu, kurā tiks pieņemts lēmums par pieteikumu.

Komisija vismaz reizi sešos mēnešos rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju par pieteikuma novērtējuma statusu.

9. pants

Paraugprakses atzīšana un atzīšanas atsaukšana

1.   Ja Komisija nolemj atzīt paraugpraksi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 8. panta 2. punktu vai atsaukt paraugprakses atzīšanu saskaņā ar minētās regulas 8. panta 5. punktu, Komisija par šo lēmumu bez liekas kavēšanās informē lietotāju apvienību vai citas ieinteresētās personas, kā arī dalībvalstu kompetentās iestādes.

2.   Komisija norāda iemeslus savam lēmumam atzīt paraugpraksi vai atsaukt atzīšanu par paraugpraksi un publicē šo lēmumu reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 8. panta 6. punktu.

10. pants

Informācija par turpmākām izmaiņām atzītā paraugpraksē

1.   Ja Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 8. panta 3. punktu tiek informēta par kādām izmaiņām vai atjauninājumiem, kas veikti attiecībā uz atzītu paraugpraksi, Komisija nosūta šīs informācijas kopiju visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

2.   Kompetentās iestādes divu mēnešu laikā no informācijas saņemšanas var iesniegt Komisijai piezīmes par šādām izmaiņām vai atjauninājumiem.

3.   Komisija, ņemot vērā šā panta 2. punktā minētās piezīmes, izvērtē to, vai procedūru, rīku vai mehānismu kombinācijas izmaiņas vai atjauninājums joprojām dod lietotājam iespēju izpildīt Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. un 7. pantā paredzētos pienākumus.

4.   Kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās informē Komisiju par jebkādu informāciju, kas izriet no pārbaudēm, kuras veiktas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 9. pantu un kuras norāda uz neatbilstību minētās regulas 4. un 7. pantam, un kas var norādīt uz iespējamām paraugprakses nepilnībām.

11. pants

Paraugprakses nepilnības

1.   Ja Komisija saņem pamatotu informāciju par to, ka paraugpraksi īstenojošs lietotājs atkārtotos vai ievērojamos gadījumos nepilda Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. un 7. pantā paredzētos pienākumus, Komisija lūdz lietotāju apvienību vai citas ieinteresētās personas iesniegt apsvērumus par domājamo neizpildi un par to, vai šie gadījumi norāda uz iespējamām paraugprakses nepilnībām.

2.   Ja lietotāju apvienība vai citas ieinteresētās personas sniedz apsvērumus, tās tos iesniedz trīs mēnešu laikā.

3.   Komisija izskata šos apsvērumus un visus apliecinošos dokumentus un nosūta to kopijas visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

4.   Kompetentās iestādes divu mēnešu laikā pēc dokumentu kopiju saņemšanas var Komisijai iesniegt piezīmes par šiem apsvērumiem un apliecinošajiem dokumentiem.

5.   Ja Komisija izskata iespējamas paraugprakses nepilnības un gadījumus, kad netiek pildīti Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. un 7. pantā paredzētie pienākumi, kā noteikts minētās regulas 8. panta 4. punktā, lietotāju apvienība vai citas ieinteresētās personas, uz kurām attiecas pārbaude, sadarbojas ar Komisiju un palīdz tās darbībās. Ja lietotāju apvienība vai citas ieinteresētās personas, uz kurām attiecas pārbaude, šādi nerīkojas, Komisija bez turpmākas izskatīšanas var atsaukt paraugprakses atzīšanu.

6.   Komisijas veiktās pārbaudes rezultāti ir galīgi un ietver korektīvas darbības, kas jāveic lietotāju apvienībai vai citām ieinteresētajām personām. Pārbaudes rezultāts var būt arī lēmums atsaukt paraugprakses atzīšanu.

12. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata šīs regulas darbību un efektivitāti, ņemot vērā regulas īstenošanā gūto pieredzi un iespējamas pārstrādāšanas nolūkā. Šādā pārskatīšanā būtu jāapsver šīs regulas ietekme uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, publiskajām pētniecības iestādēm un konkrētiem sektoriem, kā arī attiecīgas norises starptautiskajā līmenī, jo īpaši tās, kas saistītas ar Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centru.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 13. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 150, 20.5.2014., 59. lpp.

1

---

I PIELIKUMS

Informācija, kas jāsniedz pieprasījumā par iekļaušanu kolekciju reģistrā saskaņā ar 3. panta 1. punktu

A DAĻA.

Informācija, kas jāiekļauj reģistrā

Saskaņā ar 3. panta 1. punktu informācija, kas jāsniedz pieprasījumā par iekļaušanu kolekciju reģistrā, ir šāda:

| 1. | Informācija par kolekcijas turētāju (nosaukums, tiesību subjekta veids, adrese, e-pasta adrese, tālruņa numurs). |
| --- | --- |

1.

Informācija par kolekcijas turētāju (nosaukums, tiesību subjekta veids, adrese, e-pasta adrese, tālruņa numurs).

| 2. | Informācija par to, vai pieprasījums attiecas uz kolekciju vai kolekcijas daļu. |
| --- | --- |

2.

Informācija par to, vai pieprasījums attiecas uz kolekciju vai kolekcijas daļu.

| 3. | Informācija par kolekciju vai tās attiecīgo daļu (nosaukums, identifikators (kods/numurs), ja pieejams, adrese, tīmekļa vietne, ja pieejama, saite uz kolekcijas ģenētisko resursu tiešsaistes datubāzi, ja pieejama). |
| --- | --- |

3.

Informācija par kolekciju vai tās attiecīgo daļu (nosaukums, identifikators (kods/numurs), ja pieejams, adrese, tīmekļa vietne, ja pieejama, saite uz kolekcijas ģenētisko resursu tiešsaistes datubāzi, ja pieejama).

| 4. | Kolekcijas vai tās attiecīgās daļas īss apraksts.
  Ja reģistrā jāiekļauj tikai daļa no kolekcijas, būtu jāsniedz informācija par attiecīgo daļu vai daļām un to īpatnībām. |
| --- | --- |

4.

Kolekcijas vai tās attiecīgās daļas īss apraksts.

Ja reģistrā jāiekļauj tikai daļa no kolekcijas, būtu jāsniedz informācija par attiecīgo daļu vai daļām un to īpatnībām.

| 5. | Kolekcijas kategorija
  Pieprasījumā būtu jāsniedz informācija par kategoriju, kurai pieder kolekcija vai tās daļa.

  Kategoriju tabula | Specifika |
| --- | --- | --- |
| Paraugs kopumā (1) | Daļas |
| | Sēklas, sējsporas vai embriji | Gametas
  ♀ ♂ | Somatiskās šūnas | Nukleīnskābes | Citas daļas (2) |
| Dzīvnieks | Mugurkaulnieks | | | | | | | |
| Bezmugurkaulnieks | | | | | | | |
| Augi | | | | | | |
| Aļģes | | | | | | |
| Protisti | | | | | | |
| Sēnes | | | | | | |
| Baktērijas | | | | | | |
| Arhebaktērijas | | | | | | |
| Vīrusi | | | | | | |
| Citi grupējumi (3) | | | | | | |

5.

Kolekcijas kategorija

Pieprasījumā būtu jāsniedz informācija par kategoriju, kurai pieder kolekcija vai tās daļa.

Kategoriju tabula

Specifika

Paraugs kopumā (1)

Daļas

Sēklas, sējsporas vai embriji

Gametas

♀ ♂

Somatiskās šūnas

Nukleīnskābes

Citas daļas (2)

Dzīvnieks

Mugurkaulnieks

Bezmugurkaulnieks

Augi

Aļģes

Protisti

Sēnes

Baktērijas

Arhebaktērijas

Vīrusi

Citi grupējumi (3)

B DAĻA.

Pierādījumi kolekcijas vai tās attiecīgās daļas spējai atbilst Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam

Lai pierādītu kolekcijas vai tās attiecīgās daļas spēju atbilst Regulas (ES) Nr. 511/2014 5. panta 3. punktam, pieprasījumā var pievienot (vai norādīt ar saiti) jebkuru no šādiem dokumentiem:

| (a) | rīcības kodeksi, valsts vai starptautiskās vadlīnijas vai standarti, ko izstrādājušas apvienības vai organizācijas un kurus pieņēmusi kolekcija, un informācija par kolekcijas instrumentiem, kas izveidoti, lai piemērotu šos rīcības kodeksus, vadlīnijas vai standartus; |
| --- | --- |

(a)

rīcības kodeksi, valsts vai starptautiskās vadlīnijas vai standarti, ko izstrādājušas apvienības vai organizācijas un kurus pieņēmusi kolekcija, un informācija par kolekcijas instrumentiem, kas izveidoti, lai piemērotu šos rīcības kodeksus, vadlīnijas vai standartus;

| (b) | attiecīgie principi, vadlīnijas, rīcības kodeksi vai procedūru rokasgrāmatas, kas izstrādātas un piemērotas kolekcijā, un jebkuri papildu instrumenti to piemērošanai; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgie principi, vadlīnijas, rīcības kodeksi vai procedūru rokasgrāmatas, kas izstrādātas un piemērotas kolekcijā, un jebkuri papildu instrumenti to piemērošanai;

| (c) | kolekcijas sertifikācija attiecīgajās valsts vai starptautiskajās shēmās; |
| --- | --- |

(c)

kolekcijas sertifikācija attiecīgajās valsts vai starptautiskajās shēmās;

| (d) | informācija par kolekcijas dalību jebkurā starptautiskā kolekciju tīklā un par saistītiem pieprasījumiem kolekciju iekļaušanai reģistrā, ko iesniegušas partneru kolekcijas citās dalībvalstīs (fakultatīva informācija); |
| --- | --- |

(d)

informācija par kolekcijas dalību jebkurā starptautiskā kolekciju tīklā un par saistītiem pieprasījumiem kolekciju iekļaušanai reģistrā, ko iesniegušas partneru kolekcijas citās dalībvalstīs (fakultatīva informācija);

| (e) | jebkuri citi attiecīgie dokumenti. |
| --- | --- |

(e)

jebkuri citi attiecīgie dokumenti.

---

(1)  Ja neattiecas uz konkrētām parauga daļām, atzīmējiet šūnu “paraugs kopumā”.

(2)  “Citas daļas” ietver bezdzimuma reproduktīvās daļas, veģetatīvās pavairošanas daļas (piemēram, stumbrs, spraudenis, bumbulis, sakneņi).

(3)  “Citi grupējumi” ietver pelējuma gļotas utml.

---

II PIELIKUMS

Pienācīgas pārbaudes deklarācijas standartforma, kas jāiesniedz pētniecības finansējuma posmā saskaņā ar 5. panta 2. punktu

A DAĻA.

Informācija, kas jānosūta Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 3. punktu

Ja sniegtā informācija ir konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē, lūdzam to tomēr sniegt, atzīmēt attiecīgo lodziņu un šā pielikuma beigās norādīt konfidencialitātes pamatojumu.

Ja kā konfidenciālu esat atzīmējuši būtisku informāciju (piemēram, par ģenētiskajiem resursiem vai ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām, piekļuves vietu, izmantošanas veidu), bez kuras ieraksts nevar tikt publicēts Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centra tīmekļa vietnē, šajā informācijā nav jādalās ar Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centru, bet tā var tikt nodota tieši sniedzējas valsts kompetentajām iestādēm.

Par katru saņemto dotāciju ir nepieciešama vismaz viena deklarācija, t. i., dažādi saņēmēji, kas saņem vienu dotāciju, var vai nu iesniegt katrs savu deklarāciju, vai ar projekta koordinatora palīdzību sagatavot kopīgu deklarāciju.

Es šo deklarāciju sniedzu par šādu izmantojumu:

Atzīmējiet atbilstošo lodziņu vai lodziņus:

| | ☐ Ģenētiskie resursi |
| --- | --- |

☐ Ģenētiskie resursi

| | ☐ Ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas |
| --- | --- |

☐ Ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas

| 1. | Pētniecības priekšmets vai dotācijas identifikācijas kods:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

1.

Pētniecības priekšmets vai dotācijas identifikācijas kods:

☐ Konfidenciāli

| 2. | Finansējuma saņēmējs vai saņēmēji un kontaktinformācija: | Nosaukums: |
| --- | --- | --- |

2.

Finansējuma saņēmējs vai saņēmēji un kontaktinformācija:

Nosaukums:

| | Adrese: |
| --- | --- |

Adrese:

| | E-pasts: |
| --- | --- |

E-pasts:

| | Tālrunis: |
| --- | --- |

Tālrunis:

| | Tīmekļa vietne, ja pieejama: |
| --- | --- |

Tīmekļa vietne, ja pieejama:

| 1. | Informācija par pienācīgas pārbaudes veikšanu;






  (a) | ☐ Ir starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, kas (i) izdots par manu (manas struktūras) piekļuvi vai (ii) ietver noteikumus par šādu piekļuvi ģenētiskajam resursam vai resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām.
  Ja atzīmēts šis lodziņš, norādiet starptautiski atzītā atbilstības sertifikāta unikālo identifikatoru:
  Turpināt no B daļas 1. punkta. |
| --- | --- | --- |

1.

Informācija par pienācīgas pārbaudes veikšanu;

(a)

☐ Ir starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, kas (i) izdots par manu (manas struktūras) piekļuvi vai (ii) ietver noteikumus par šādu piekļuvi ģenētiskajam resursam vai resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām.

Ja atzīmēts šis lodziņš, norādiet starptautiski atzītā atbilstības sertifikāta unikālo identifikatoru:

| (b) | Ja (a) apakšpunktā lodziņš nav atzīmēts, aizpildiet šādu informāciju:






  (i) | Piekļuves vieta:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- | --- |

(b)

Ja (a) apakšpunktā lodziņš nav atzīmēts, aizpildiet šādu informāciju:

(i)

Piekļuves vieta:

☐ Konfidenciāli

| (ii) | Izmantoto ģenētisko resursu vai ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu apraksts vai unikālie identifikatori, ja pieejami:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

(ii)

Izmantoto ģenētisko resursu vai ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu apraksts vai unikālie identifikatori, ja pieejami:

☐ Konfidenciāli

| (iii) | Piekļuves atļaujas identifikators vai tā ekvivalents (1), ja pieejams:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

(iii)

Piekļuves atļaujas identifikators vai tā ekvivalents (1), ja pieejams:

☐ Konfidenciāli

B DAĻA.

Informācija, kas nav jānosūta Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram

| 1. | Es paziņoju, ka glabāšu un pārsūtīšu turpmākajam lietotājam vai lietotājiem starptautiski atzīta atbilstības sertifikāta kopiju, kā arī tādu informāciju par savstarpēji saskaņoto noteikumu saturu, kas ir būtiska turpmākajiem lietotājiem.

  Turpināt no 3. punkta. |
| --- | --- |

1.

Es paziņoju, ka glabāšu un pārsūtīšu turpmākajam lietotājam vai lietotājiem starptautiski atzīta atbilstības sertifikāta kopiju, kā arī tādu informāciju par savstarpēji saskaņoto noteikumu saturu, kas ir būtiska turpmākajiem lietotājiem.

Turpināt no 3. punkta.

| 2. | Es paziņoju, ka manā rīcībā ir šāda informācija, ko es glabāšu un pārsūtīšu turpmākajam lietotājam vai lietotājiem:






  (a) | piekļuves datums; |
| --- | --- | --- |

2.

Es paziņoju, ka manā rīcībā ir šāda informācija, ko es glabāšu un pārsūtīšu turpmākajam lietotājam vai lietotājiem:

(a)

piekļuves datums;

| (b) | attiecīgā gadījumā, persona vai tiesību subjekts, kas ir devis iepriekšēju informētu piekrišanu; |
| --- | --- |

(b)

attiecīgā gadījumā, persona vai tiesību subjekts, kas ir devis iepriekšēju informētu piekrišanu;

| (c) | persona vai tiesību subjekts, kuram ir dota iepriekšēja informēta piekrišana (attiecīgā gadījumā), ja tā netiek dota tieši man vai manai struktūrai; |
| --- | --- |

(c)

persona vai tiesību subjekts, kuram ir dota iepriekšēja informēta piekrišana (attiecīgā gadījumā), ja tā netiek dota tieši man vai manai struktūrai;

| (d) | attiecīgā gadījumā, savstarpēji saskaņoti noteikumi; |
| --- | --- |

(d)

attiecīgā gadījumā, savstarpēji saskaņoti noteikumi;

| (e) | avots, no kura es vai mana struktūra ieguvusi ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas; |
| --- | --- |

(e)

avots, no kura es vai mana struktūra ieguvusi ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas;

| (f) | tiesību un pienākumu esība vai neesība saistībā ar piekļuvi un ieguvumu sadali, tostarp tiesības un pienākumi attiecībā uz turpmākiem pieprasījumiem un komercializāciju. |
| --- | --- |

(f)

tiesību un pienākumu esība vai neesība saistībā ar piekļuvi un ieguvumu sadali, tostarp tiesības un pienākumi attiecībā uz turpmākiem pieprasījumiem un komercializāciju.

| 3. | Ja ģenētiskais resurss vai resursi iegūti no reģistrētas kolekcijas, norādiet kolekcijas reģistrācijas kodu: |
| --- | --- |

3.

Ja ģenētiskais resurss vai resursi iegūti no reģistrētas kolekcijas, norādiet kolekcijas reģistrācijas kodu:

| 4. | Pētniecības dotāciju finansē no šādiem avotiem:






  Privātie ☐ | Publiskie ☐ |
| --- | --- | --- |

4.

Pētniecības dotāciju finansē no šādiem avotiem:

Privātie ☐

Publiskie ☐

| 5. | Dalībvalstis, kurās notiek vai ir notikusi pētniecība, iesaistot ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanu:


  Konfidencialitāte


  Ja esat paziņojuši, ka daļa informācijas ir konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē, norādiet iemeslus par katru informācijas vienību, par kuru esat paziņojuši, ka uz to attiecas konfidencialitāte: | Datums: |
| --- | --- | --- |

5.

Dalībvalstis, kurās notiek vai ir notikusi pētniecība, iesaistot ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanu:

Konfidencialitāte

Ja esat paziņojuši, ka daļa informācijas ir konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē, norādiet iemeslus par katru informācijas vienību, par kuru esat paziņojuši, ka uz to attiecas konfidencialitāte:

Datums:

| | Vieta: |
| --- | --- |

Vieta:

| | Paraksts (2): |
| --- | --- |

Paraksts (2):

---

(1)  Pierādījumi par lēmumu dot iepriekšēju informētu piekrišanu vai apstiprinājumu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām

(2)  Finansējuma saņēmēja vai pētniecības iestādes atbildīgās personas paraksts

---

III PIELIKUMS

Pienācīgas pārbaudes deklarācijas standartforma, kas jāiesniedz produkta galīgās izstrādes posmā saskaņā ar 6. panta 1. punktu

A DAĻA.

Informācija, kas jānosūta Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 3. punktu

Ja sniegtā informācija ir konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē, lūdzam to tomēr sniegt, atzīmēt attiecīgo lodziņu un šā pielikuma beigās norādīt konfidencialitātes pamatojumu.

Ja kā konfidenciālu esat atzīmējuši būtisku informāciju (piemēram, par ģenētiskajiem resursiem vai ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām, piekļuves vietu, izmantošanas veidu), bez kuras ieraksts nevar tikt publicēts Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centra tīmekļa vietnē, šajā informācijā nav jādalās ar Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centru, bet tā var tikt nodota tieši sniedzējas valsts kompetentajām iestādēm.

Ja izmantošanā ir iesaistīts vairāk nekā viens ģenētiskais resurss vai jebkuras ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, sniedziet attiecīgo informāciju par katru izmantoto ģenētisko resursu vai jebkurām izmantotajām tradicionālajām zināšanām.

Es paziņoju, ka esmu izpildījis pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. pantu. Es šo deklarāciju sniedzu par šādu izmantojumu:

Atzīmējiet atbilstošo lodziņu vai lodziņus:

| | ☐ Ģenētiskie resursi |
| --- | --- |

☐ Ģenētiskie resursi

| | ☐ Ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas |
| --- | --- |

☐ Ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas

| 1. | Produkta nosaukums vai izmantošanas rezultāta apraksts (1), vai izmantošanas iznākuma apraksts (2):
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

1.

Produkta nosaukums vai izmantošanas rezultāta apraksts (1), vai izmantošanas iznākuma apraksts (2):

☐ Konfidenciāli

| 2. | Lietotāja kontaktinformācija: | Nosaukums: |
| --- | --- | --- |

2.

Lietotāja kontaktinformācija:

Nosaukums:

| | Adrese: |
| --- | --- |

Adrese:

| | E-pasts: |
| --- | --- |

E-pasts:

| | Tālrunis: |
| --- | --- |

Tālrunis:

| | Tīmekļa vietne, ja pieejama: |
| --- | --- |

Tīmekļa vietne, ja pieejama:

| 3. | Deklarācija tiek sniegta saistībā ar šādu notikumu:
  Atzīmējiet atbilstošo lodziņu:






  ☐ (a) | tiek prasīta tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana attiecībā uz produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas; |
| --- | --- | --- |

3.

Deklarācija tiek sniegta saistībā ar šādu notikumu:

☐ (a)

tiek prasīta tirdzniecības atļauja vai apstiprināšana attiecībā uz produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas;

| ☐ (b) | tiek izdarīts paziņojums, kas jāsniedz, pirms pirmoreiz Savienības tirgū laiž produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas; |
| --- | --- |

☐ (b)

tiek izdarīts paziņojums, kas jāsniedz, pirms pirmoreiz Savienības tirgū laiž produktu, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas;

| ☐ (c) | pirmoreiz Savienības tirgū tiek laists produkts, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, un par ko nav jāsaņem tirdzniecības atļauja, apstiprināšana vai jāizdara paziņojums; |
| --- | --- |

☐ (c)

pirmoreiz Savienības tirgū tiek laists produkts, kas izstrādāts, izmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas, un par ko nav jāsaņem tirdzniecības atļauja, apstiprināšana vai jāizdara paziņojums;

| ☐ (d) | izmantošanas rezultāts ir pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai Savienībā, lai šī persona veiktu kādu no (a), (b) un (c) apakšpunktā minētajām darbībām; |
| --- | --- |

☐ (d)

izmantošanas rezultāts ir pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai Savienībā, lai šī persona veiktu kādu no (a), (b) un (c) apakšpunktā minētajām darbībām;

| ☐ (e) | izmantošana Savienībā ir beigusies, un tās iznākums tiek pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai ārpus Savienības. |
| --- | --- |

☐ (e)

izmantošana Savienībā ir beigusies, un tās iznākums tiek pārdots vai jebkādā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai ārpus Savienības.

| 4. | Informācija par pienācīgas pārbaudes veikšanu:






  (a) | ☐ Ir starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, kas (i) izdots par manu (manas struktūras) piekļuvi vai (ii) ietver noteikumus par šādu piekļuvi ģenētiskajam resursam vai resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām.
  Ja atzīmēts šis lodziņš, norādiet starptautiski atzītā atbilstības sertifikāta unikālo identifikatoru:
  Turpināt no B daļas 2. punkta. |
| --- | --- | --- |

4.

Informācija par pienācīgas pārbaudes veikšanu:

(a)

☐ Ir starptautiski atzīts atbilstības sertifikāts, kas (i) izdots par manu (manas struktūras) piekļuvi vai (ii) ietver noteikumus par šādu piekļuvi ģenētiskajam resursam vai resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām.

Ja atzīmēts šis lodziņš, norādiet starptautiski atzītā atbilstības sertifikāta unikālo identifikatoru:

| (b) | Ja (a) apakšpunktā lodziņš nav atzīmēts, aizpildiet šādu informāciju:






  (i) | Piekļuves vieta:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- | --- |

(b)

Ja (a) apakšpunktā lodziņš nav atzīmēts, aizpildiet šādu informāciju:

(i)

Piekļuves vieta:

☐ Konfidenciāli

| (ii) | Izmantoto ģenētiskā resursa vai ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu apraksts vai unikālie identifikatori, ja pieejami:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

(ii)

Izmantoto ģenētiskā resursa vai ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu apraksts vai unikālie identifikatori, ja pieejami:

☐ Konfidenciāli

| (iii) | Piekļuves datums:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

(iii)

Piekļuves datums:

☐ Konfidenciāli

| (iv) | Piekļuves atļaujas identifikators vai tā ekvivalents (3), ja pieejams:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

(iv)

Piekļuves atļaujas identifikators vai tā ekvivalents (3), ja pieejams:

☐ Konfidenciāli

| (v) | Persona vai tiesību subjekts, kas piešķīris iepriekšēju informētu piekrišanu:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

(v)

Persona vai tiesību subjekts, kas piešķīris iepriekšēju informētu piekrišanu:

☐ Konfidenciāli

| (vi) | Persona vai tiesību subjekts, kam piešķirta iepriekšēja informēta piekrišana:
  ☐ Konfidenciāli |
| --- | --- |

(vi)

Persona vai tiesību subjekts, kam piešķirta iepriekšēja informēta piekrišana:

☐ Konfidenciāli

| (vii) | Vai uz ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanu attiecas savstarpēji saskaņoti noteikumi?






  Jā ☐ | Nē ☐ |
| --- | --- | --- |

(vii)

Vai uz ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanu attiecas savstarpēji saskaņoti noteikumi?

Jā ☐

Nē ☐

☐ Konfidenciāli

B DAĻA.

Informācija, kas nav jānosūta Piekļuves un ieguvumu sadales starpniecības centram

| 1. | Informācija par pienācīgas pārbaudes veikšanu:






  (a) | Ģenētiskā resursa un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu tiešais avots: |
| --- | --- | --- |

1.

Informācija par pienācīgas pārbaudes veikšanu:

(a)

Ģenētiskā resursa un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu tiešais avots:

| (b) | Vai ir tādi ierobežojumi savstarpēji saskaņotajos noteikumos, kas ierobežo ģenētiskā resursa vai resursu vai ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu iespējamo izmantošanu, piemēram, pieļaujot tikai nekomerciālu izmantošanu?







  Jā ☐ | Nē☐ | Nav piemērojams ☐ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Vai ir tādi ierobežojumi savstarpēji saskaņotajos noteikumos, kas ierobežo ģenētiskā resursa vai resursu vai ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu iespējamo izmantošanu, piemēram, pieļaujot tikai nekomerciālu izmantošanu?

Jā ☐

Nē☐

Nav piemērojams ☐

| (c) | Vai savstarpēji saskaņotajos noteikumos ir paredzētas tiesības un pienākumi attiecībā uz turpmākiem pieprasījumiem un komercializāciju?







  Jā ☐ | Nē ☐ | Nav piemērojams ☐ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

Vai savstarpēji saskaņotajos noteikumos ir paredzētas tiesības un pienākumi attiecībā uz turpmākiem pieprasījumiem un komercializāciju?

Jā ☐

Nē ☐

Nav piemērojams ☐

| 2. | Ja ģenētiskais resurss vai resursi iegūti no reģistrētas kolekcijas, norādiet kolekcijas reģistrācijas kodu: |
| --- | --- |

2.

Ja ģenētiskais resurss vai resursi iegūti no reģistrētas kolekcijas, norādiet kolekcijas reģistrācijas kodu:

| 3. | Ja īstenojat paraugpraksi, kas ir atzīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 8. pantu, norādiet reģistrācijas numuru: |
| --- | --- |

3.

Ja īstenojat paraugpraksi, kas ir atzīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 8. pantu, norādiet reģistrācijas numuru:

| 4. | Kura kategorija vislabāk raksturo jūsu produktu (fakultatīva informācija)?






  ☐ (a) | kosmētika |
| --- | --- | --- |

4.

Kura kategorija vislabāk raksturo jūsu produktu (fakultatīva informācija)?

☐ (a)

kosmētika

| ☐ (b) | zāles |
| --- | --- |

☐ (b)

zāles

| ☐ (c) | pārtika un dzērieni |
| --- | --- |

☐ (c)

pārtika un dzērieni

| ☐ (d) | bioloģiskā kontrole |
| --- | --- |

☐ (d)

bioloģiskā kontrole

| ☐ (e) | augu audzēšana |
| --- | --- |

☐ (e)

augu audzēšana

| ☐ (f) | dzīvnieku audzēšana |
| --- | --- |

☐ (f)

dzīvnieku audzēšana

| ☐ (g) | cita (precizējiet): |
| --- | --- |

☐ (g)

cita (precizējiet):

| 5. | Dalībvalstis, kurās notikusi ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošana: |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstis, kurās notikusi ģenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošana:

| 6. | Dalībvalstis, kurās produkts tiks laists tirgū pēc atļaujas, apstiprināšanas vai paziņojuma procedūras, kā minēts Komisijas Regulas (ES) 2015/1866 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, vai laists tirgū saskaņā ar minētās regulas 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu:


  Konfidencialitāte


  Ja esat paziņojuši, ka daļa informācijas ir konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē, norādiet iemeslus par katru informācijas vienību, par kuru esat paziņojuši, ka uz to attiecas konfidencialitāte: | Datums: |
| --- | --- | --- |

6.

Dalībvalstis, kurās produkts tiks laists tirgū pēc atļaujas, apstiprināšanas vai paziņojuma procedūras, kā minēts Komisijas Regulas (ES) 2015/1866 6. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, vai laists tirgū saskaņā ar minētās regulas 6. panta 2. punkta c) apakšpunktu:

Konfidencialitāte

Ja esat paziņojuši, ka daļa informācijas ir konfidenciāla Regulas (ES) Nr. 511/2014 7. panta 5. punkta nozīmē, norādiet iemeslus par katru informācijas vienību, par kuru esat paziņojuši, ka uz to attiecas konfidencialitāte:

Datums:

| | Vieta: |
| --- | --- |

Vieta:

| | Paraksts (4): |
| --- | --- |

Paraksts (4):

---

(1)  Finansējuma saņēmēja vai pētniecības iestādes atbildīgās personas paraksts

(2)  “voir caractere avantĢenētisko resursu un ar ģenētiskajiem resursiem saistīto tradicionālo zināšanu izmantošanas rezultāts”voir caractere avant ir produkti, produktu prekursori vai priekšgājēji, kā arī produktu daļas, kas tiks iekļautas gala produktā, rasējumi vai dizainparaugi, uz kuriem pamatojoties ražošana var notikt, turpmāk neizmantojot ģenētiskos resursus un ar ģenētiskajiem resursiem saistītās tradicionālās zināšanas.

(3)  Ja izmantošana Savienībā ir beigusies un tās iznākums tiek pārdots vai jebkurā citā veidā nodots fiziskai vai juridiskai personai ārpus Savienības.

(4)  Pierādījumi par lēmumu dot iepriekšēju informētu piekrišanu vai apstiprinājumu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām.

---

IV PIELIKUMS

Informācija, kas jāsniedz pieteikumā paraugprakses atzīšanai saskaņā ar 8. panta 1. punktu

Saskaņā ar 8. panta 1. punktu informācija, kas jāsniedz pieteikumā paraugprakses atzīšanai, ir šāda:

| 1. | Informācija par to, vai pieteikumu iesniedz lietotāju apvienības vai citu ieinteresēto personu vārdā. |
| --- | --- |

1.

Informācija par to, vai pieteikumu iesniedz lietotāju apvienības vai citu ieinteresēto personu vārdā.

| 2. | Lietotāju apvienības vai citu ieinteresēto personu kontaktinformācija (nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālrunis un tīmekļa vietne, ja pieejama). |
| --- | --- |

2.

Lietotāju apvienības vai citu ieinteresēto personu kontaktinformācija (nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālrunis un tīmekļa vietne, ja pieejama).

| 3. | Ja pieteikumu iesniedz lietotāju apvienība, būtu jāsniedz šāda informācija:






  (a) | pierādījums par uzņēmējdarbības veikšanu saskaņā ar tās dalībvalsts prasībām, kurā atrodas pieteikuma iesniedzējs; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja pieteikumu iesniedz lietotāju apvienība, būtu jāsniedz šāda informācija:

(a)

pierādījums par uzņēmējdarbības veikšanu saskaņā ar tās dalībvalsts prasībām, kurā atrodas pieteikuma iesniedzējs;

| (b) | organizācijas apraksts un apvienības struktūra. |
| --- | --- |

(b)

organizācijas apraksts un apvienības struktūra.

| 4. | Ja pieteikumu iesniedz citas ieinteresētās personas, būtu jāizskaidro ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 priekšmetu saistīto likumīgo interešu iemesli. |
| --- | --- |

4.

Ja pieteikumu iesniedz citas ieinteresētās personas, būtu jāizskaidro ar Regulas (ES) Nr. 511/2014 priekšmetu saistīto likumīgo interešu iemesli.

| 5. | Sniegtajā informācijā būtu jāapraksta, kādā veidā pieteikuma iesniedzējs ir iesaistīts pasākumu un politikas izstrādē ģenētisko resursu jomā vai kādā veidā pieteikuma iesniedzējs piekļūst ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām vai vāc, nodod vai tirgo tās. |
| --- | --- |

5.

Sniegtajā informācijā būtu jāapraksta, kādā veidā pieteikuma iesniedzējs ir iesaistīts pasākumu un politikas izstrādē ģenētisko resursu jomā vai kādā veidā pieteikuma iesniedzējs piekļūst ģenētiskajiem resursiem un ar ģenētiskajiem resursiem saistītajām tradicionālajām zināšanām vai vāc, nodod vai tirgo tās.

| 6. | Tādu procedūru, rīku vai mehānismu kombinācijas apraksts, kurus izstrādājis pieteikuma iesniedzējs un kuri, patiesi īstenoti, dod iespēju lietotājiem izpildīt pienākumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. un 7. pantā. |
| --- | --- |

6.

Tādu procedūru, rīku vai mehānismu kombinācijas apraksts, kurus izstrādājis pieteikuma iesniedzējs un kuri, patiesi īstenoti, dod iespēju lietotājiem izpildīt pienākumus, kas paredzēti Regulas (ES) Nr. 511/2014 4. un 7. pantā.

| 7. | Apraksts par to, kā tiks veikta 6. punktā minēto procedūru, rīku vai mehānismu pārraudzība. |
| --- | --- |

7.

Apraksts par to, kā tiks veikta 6. punktā minēto procedūru, rīku vai mehānismu pārraudzība.

| 8. | Informācija par dalībvalstīm, kurās pieteikuma iesniedzējs atrodas un veic darbību. |
| --- | --- |

8.

Informācija par dalībvalstīm, kurās pieteikuma iesniedzējs atrodas un veic darbību.

| 9. | Informācija par dalībvalstīm, kurās darbojas lietotāji, kas īsteno paraugpraksi, kuru pārrauga apvienība vai cita ieinteresētā persona. |
| --- | --- |

9.

Informācija par dalībvalstīm, kurās darbojas lietotāji, kas īsteno paraugpraksi, kuru pārrauga apvienība vai cita ieinteresētā persona.

Apliecinošo dokumentu saraksts saistībā ar 5. un 6. punktu:

| (a) | pieteikumu iesniedzošās organizācijas attiecīgo darbinieku vai apakšuzņēmēju saraksts un to pienākumu apraksts, kuri saistīti ar paraugprakses izstrādi un pārraudzību; |
| --- | --- |

(a)

pieteikumu iesniedzošās organizācijas attiecīgo darbinieku vai apakšuzņēmēju saraksts un to pienākumu apraksts, kuri saistīti ar paraugprakses izstrādi un pārraudzību;

| (b) | deklarācija par to, ka procedūru, rīku vai mehānismu kombinācijas izstrādē un pārraudzībā nepastāv interešu konflikts no pieteikuma iesniedzēja un jebkura apakšuzņēmēja puses (1); |
| --- | --- |

(b)

deklarācija par to, ka procedūru, rīku vai mehānismu kombinācijas izstrādē un pārraudzībā nepastāv interešu konflikts no pieteikuma iesniedzēja un jebkura apakšuzņēmēja puses (1);

| (c) | ja tiek slēgti apakšlīgumi par uzdevumiem, kas saistīti ar paraugprakses izstrādi un/vai pārraudzību, – šo uzdevumu apraksts. |
| --- | --- |

(c)

ja tiek slēgti apakšlīgumi par uzdevumiem, kas saistīti ar paraugprakses izstrādi un/vai pārraudzību, – šo uzdevumu apraksts.

---

(1)  Signature of the person legally responsible for the stage of final development of a product

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/20

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1867

(2015. gada 19. oktobris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 494/2002 groza attiecībā uz izkraušanas pienākumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (1), un jo īpaši tās 48. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2) viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir izmetumu pakāpeniska izskaušana, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz to sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas limiti. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013 (2) viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir izmetumu pakāpeniska izskaušana, ieviešot izkraušanas pienākumu attiecībā uz to sugu nozveju, uz kurām attiecas nozvejas limiti.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākumu no 2016. gada 1. janvāra piemēro attiecībā uz heku zvejniecībās, kurās heks ir galvenā suga. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta c) apakšpunktu izkraušanas pienākumu no 2016. gada 1. janvāra piemēro attiecībā uz heku zvejniecībās, kurās heks ir galvenā suga.

| (3) | Daži Komisijas Regulas (EK) Nr. 494/2002 (3) noteikumi ir pretrunā izkraušanas pienākumam, jo tie paredz, ka zvejniekiem ir jāizmet heki, kuru nozvejotais daudzums pārsniedz noteiktus nozvejas sastāva limitus. |
| --- | --- |

(3)

Daži Komisijas Regulas (EK) Nr. 494/2002 (3) noteikumi ir pretrunā izkraušanas pienākumam, jo tie paredz, ka zvejniekiem ir jāizmet heki, kuru nozvejotais daudzums pārsniedz noteiktus nozvejas sastāva limitus.

| (4) | Tādēļ minētie Regulas (EK) Nr. 494/2002 noteikumi būtu jāgroza, nosakot, ka visas heka neplānotās nozvejas ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ minētie Regulas (EK) Nr. 494/2002 noteikumi būtu jāgroza, nosakot, ka visas heka neplānotās nozvejas ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 494/2002 groza šādi:

| 1) | iekļauj šādu 1.a pantu:
  “1.a pants
  Šajā regulā “neplānota nozveja” ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuri saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (4) 15. pantu ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām tāpēc, ka tie ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai arī tāpēc, ka nozvejotais daudzums pārsniedz saskaņā ar nozvejas sastāva un piezvejas noteikumiem atļauto daudzumu.

  (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

iekļauj šādu 1.a pantu:

“1.a pants

Šajā regulā “neplānota nozveja” ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuri saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (4) 15. pantu ir jāizkrauj un jāatskaita no kvotām tāpēc, ka tie ir mazāki par minimālo saglabāšanas references izmēru, vai arī tāpēc, ka nozvejotais daudzums pārsniedz saskaņā ar nozvejas sastāva un piezvejas noteikumiem atļauto daudzumu.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).”;"

| 2) | regulas 2. pantam pievieno šādu 3. punktu:
  “3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tādu heku neplānotai nozvejai, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.” |
| --- | --- |

2)

regulas 2. pantam pievieno šādu 3. punktu:

“3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tādu heku neplānotai nozvejai, uz kuriem attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 19. oktobrī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2002. gada 19. marta Regula (EK) Nr. 494/2002, ar ko nosaka tehniskus papildu pasākumus heka krājumu atjaunošanai ICES III, IV, V, VI un VII apakšapgabalā un ICES VIII.a, VIII.b, VIII.d un VIII.e rajonā (OV L 77, 20.3.2002., 8. lpp.).

3

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/22

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2015/1868

(2015. gada 19. oktobris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 19. oktobrī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | AL | 40,0 |
| MA | 124,3 |
| MK | 46,1 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 76,5 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| TR | 116,7 |
| ZZ | 77,6 |
| 0709 93 10 | TR | 148,5 |
| ZZ | 148,5 |
| 0805 50 10 | AR | 145,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,5 |
| UY | 72,3 |
| ZA | 146,4 |
| ZZ | 124,7 |
| 0806 10 10 | BR | 267,9 |
| EG | 194,4 |
| MK | 95,6 |
| TR | 168,4 |
| ZZ | 181,6 |
| 0808 10 80 | AR | 122,1 |
| CL | 106,6 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 159,2 |
| US | 120,3 |
| ZA | 155,1 |
| ZZ | 114,4 |
| 0808 30 90 | TR | 131,8 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 114,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

AL

40,0

MA

124,3

MK

46,1

TR

95,4

ZZ

76,5

0707 00 05

AL

38,5

TR

116,7

ZZ

77,6

0709 93 10

TR

148,5

ZZ

148,5

0805 50 10

AR

145,5

CL

149,0

TR

110,5

UY

72,3

ZA

146,4

ZZ

124,7

0806 10 10

BR

267,9

EG

194,4

MK

95,6

TR

168,4

ZZ

181,6

0808 10 80

AR

122,1

CL

106,6

MK

23,1

NZ

159,2

US

120,3

ZA

155,1

ZZ

114,4

0808 30 90

TR

131,8

XS

96,6

ZZ

114,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/24

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1869

(2015. gada 6. oktobris)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums EGF/2015/003 BE/Ford Genk)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā. |
| --- | --- |

(2)

EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā.

| (3) | Beļģija 2015. gada 24. martā iesniedza pieteikumu EGF/2015/003 BE/Ford Genk, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu un darbības izbeigšanu (“atlaišana”) uzņēmumā Ford Genk un 11 darbinieku atlaišanu piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. Pieteikums tika papildināts, sniedzot papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Beļģija 2015. gada 24. martā iesniedza pieteikumu EGF/2015/003 BE/Ford Genk, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF saistībā ar darbinieku atlaišanu un darbības izbeigšanu (“atlaišana”) uzņēmumā Ford Genk un 11 darbinieku atlaišanu piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. Pieteikums tika papildināts, sniedzot papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā.

| (4) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 6 268 564 apmērā saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 6 268 564 apmērā saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu.

| (5) | Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, |
| --- | --- |

(5)

Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 6 268 564 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šis Lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 6. oktobra.

Strasbūrā, 2015. gada 6. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

1

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

2

(3)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

3

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/26

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1870

(2015. gada 6. oktobris)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Itālijas pieteikums EGF/2015/004 IT/Alitalia)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā. |
| --- | --- |

(2)

EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā.

| (3) | Itālija 2015. gada 24. martā iesniedza pieteikumu EGF/2015/004 IT/Alitalia EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai saistībā ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā Gruppo Alitalia
   (4) Itālijā. Pieteikums tika papildināts, sniedzot papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst prasībām EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Itālija 2015. gada 24. martā iesniedza pieteikumu EGF/2015/004 IT/Alitalia EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai saistībā ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā Gruppo Alitalia
   (4) Itālijā. Pieteikums tika papildināts, sniedzot papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst prasībām EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā.

| (4) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 414 848 apmērā saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 414 848 apmērā saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu.

| (5) | Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, |
| --- | --- |

(5)

Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 414 848 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 6. oktobra.

Strasbūrā, 2015. gada 6. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

1

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

2

(3)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

3

(4)  Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. un Air One S.p.A. (CAI First S.p.A., CAI Second S.p.A. un Alitalia Loyalty).

4

Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A.

Air One S.p.A.

CAI First S.p.A.

CAI Second S.p.A.

Alitalia Loyalty

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/28 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/28

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1871

(2015. gada 6. oktobris)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Vācijas pieteikums EGF/2015/002 DE/Adam Opel)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

| (2) | EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā. |
| --- | --- |

(2)

EGF nepārsniedz maksimālo apjomu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā.

| (3) | Vācija 2015. gada 26. februārī iesniedza pieteikumu EGF/2015/002 DE/Adam Opel par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darba ņēmēju atlaišanas uzņēmumā Adam Opel AG un vienā piegādes uzņēmumā Vācijā. Pieteikums tika papildināts, sniedzot papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu, kā paredzēts minētās Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā. |
| --- | --- |

(3)

Vācija 2015. gada 26. februārī iesniedza pieteikumu EGF/2015/002 DE/Adam Opel par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darba ņēmēju atlaišanas uzņēmumā Adam Opel AG un vienā piegādes uzņēmumā Vācijā. Pieteikums tika papildināts, sniedzot papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu, kā paredzēts minētās Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā.

| (4) | Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 6 958 623 apmērā saistībā ar Vācijas iesniegto pieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 6 958 623 apmērā saistībā ar Vācijas iesniegto pieteikumu.

| (5) | Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, |
| --- | --- |

(5)

Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 6 958 623 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šis Lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 6. oktobra.

Strasbūrā, 2015. gada 6. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

1

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

2

(3)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

3

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/30

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1872

(2015. gada 6. oktobris)

par ES Solidaritātes fonda izmantošanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 11. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (turpmāk “Fonds”) mērķis ir nodrošināt Savienībai iespējas ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām un apliecināt solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (turpmāk “Fonds”) mērķis ir nodrošināt Savienībai iespējas ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām un apliecināt solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

| (2) | Saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 500 miljoni gadā (2011. gada cenās). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 500 miljoni gadā (2011. gada cenās).

| (3) | Bulgārija ir iesniegusi pieteikumu par Fonda izmantošanu sakarā ar bargiem ziemas apstākļiem. |
| --- | --- |

(3)

Bulgārija ir iesniegusi pieteikumu par Fonda izmantošanu sakarā ar bargiem ziemas apstākļiem.

| (4) | Grieķija ir iesniegusi divus pieteikumus par Fonda izmantošanu sakarā ar plūdiem. |
| --- | --- |

(4)

Grieķija ir iesniegusi divus pieteikumus par Fonda izmantošanu sakarā ar plūdiem.

| (5) | Komisija izvērtēja, ka pieteikumi atbilst Fonda atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2012/2002. |
| --- | --- |

(5)

Komisija izvērtēja, ka pieteikumi atbilst Fonda atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 2012/2002.

| (6) | Tāpēc Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu visas summas EUR 16 274 765 apmērā saistībā ar Bulgārijas un Grieķijas iesniegtajiem pieteikumiem. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu visas summas EUR 16 274 765 apmērā saistībā ar Bulgārijas un Grieķijas iesniegtajiem pieteikumiem.

| (7) | Ir iespēja pārdalīt apropriācijas saskaņā ar 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 11. punkta otro teikumu. Apropriācijas avansu maksājumiem par 2015. finanšu gadu ir izlietotas ļoti ierobežotā apmērā par trijiem pieteikumiem, uz ko attiecas šis lēmums un par kuriem maksājamā atlikusī summa ir EUR 14 647 288. Līdz ar to visa izmantošanai paredzētā summa tiks finansēta, Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2015. finanšu gadam pārdalot pieejamās apropriācijas avansa maksājumiem, un papildu apropriācijas nav nepieciešamas. |
| --- | --- |

(7)

Ir iespēja pārdalīt apropriācijas saskaņā ar 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 11. punkta otro teikumu. Apropriācijas avansu maksājumiem par 2015. finanšu gadu ir izlietotas ļoti ierobežotā apmērā par trijiem pieteikumiem, uz ko attiecas šis lēmums un par kuriem maksājamā atlikusī summa ir EUR 14 647 288. Līdz ar to visa izmantošanai paredzētā summa tiks finansēta, Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2015. finanšu gadam pārdalot pieejamās apropriācijas avansa maksājumiem, un papildu apropriācijas nav nepieciešamas.

| (8) | Lai pēc iespējas samazinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas, |
| --- | --- |

(8)

Lai pēc iespējas samazinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 16 274 765 saistību un maksājumu apropriācijās.

Visu šo mobilizēto līdzekļu summu finansēs, izmantojot budžeta pozīcijā 13 06 01 pieejamās apropriācijas, kuras mobilizētas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/422 (4), lai veiktu avansa maksājumus Savienības budžetā 2015. gadam. Šajā budžeta pozīcijā avansa maksājumiem pieejamo summu attiecīgi samazina.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2015. gada 6. oktobra.

Strasbūrā, 2015. gada 6. oktobrī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

---

(1)  Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.).

1

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

2

(3)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmums (ES) 2015/422 par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu (OV L 68, 13.3.2015., 47. lpp.).

4

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/32

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1873

(2015. gada 8. oktobris)

par kontroles pasākumu attiecināšanu uz vielām 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amīns (4,4′-DMAR) un 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazīns (MT-45)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2005/387/TI (2005. gada 10. maijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Riska novērtējuma ziņojumu par jauno psihoaktīvo vielu 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amīns (4,4′-DMAR) saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. pantu sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē un pēc tam to 2014. gada 19. septembrī iesniedza Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

(1)

Riska novērtējuma ziņojumu par jauno psihoaktīvo vielu 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amīns (4,4′-DMAR) saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. pantu sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē un pēc tam to 2014. gada 19. septembrī iesniedza Komisijai un Padomei.

| (2) | Viela 4,4′-DMAR ir sintētisks aizvietotais oksazolīna atvasinājums. Tas ir divu sintētisko stimulatoru aminoreksa un 4-metilaminoreksa (4-MAR) atvasinājums, un minēto divu vielu kontroli reglamentē Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencija par psihotropām vielām. |
| --- | --- |

(2)

Viela 4,4′-DMAR ir sintētisks aizvietotais oksazolīna atvasinājums. Tas ir divu sintētisko stimulatoru aminoreksa un 4-metilaminoreksa (4-MAR) atvasinājums, un minēto divu vielu kontroli reglamentē Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencija par psihotropām vielām.

| (3) | Viela 4,4′-DMAR ir pieejama narkotiku tirgū Savienībā vismaz kopš 2012. gada decembra, un par to 2012. gada decembrī tika paziņots agrīnās brīdināšanas sistēmā. Deviņas dalībvalstis ir ziņojušas par šīs vielas atklāšanu, veicot tās konfiskācijas, galvenokārt balta vai krāsaina pulvera un tablešu veidā, kā arī bioloģiskajos un ievāktajos paraugos. |
| --- | --- |

(3)

Viela 4,4′-DMAR ir pieejama narkotiku tirgū Savienībā vismaz kopš 2012. gada decembra, un par to 2012. gada decembrī tika paziņots agrīnās brīdināšanas sistēmā. Deviņas dalībvalstis ir ziņojušas par šīs vielas atklāšanu, veicot tās konfiskācijas, galvenokārt balta vai krāsaina pulvera un tablešu veidā, kā arī bioloģiskajos un ievāktajos paraugos.

| (4) | Viela 4,4′-DMAR ir parādījusies jauno psihoaktīvo vielu tirgū kā “pētniecības ķīmiskā viela”, ko pārdod interneta mazumtirgotāji, un tā tagad ir pieejama arī ielu tirgū. Vielu 4,4′-DMAR pārdod un patērē kā atsevišķu vielu, bet to arī maldinoši pārdod nelegālajā tirgū, dēvējot par ekstazī un amfetamīniem. |
| --- | --- |

(4)

Viela 4,4′-DMAR ir parādījusies jauno psihoaktīvo vielu tirgū kā “pētniecības ķīmiskā viela”, ko pārdod interneta mazumtirgotāji, un tā tagad ir pieejama arī ielu tirgū. Vielu 4,4′-DMAR pārdod un patērē kā atsevišķu vielu, bet to arī maldinoši pārdod nelegālajā tirgū, dēvējot par ekstazī un amfetamīniem.

| (5) | Trijās dalībvalstīs laikposmā no 2013. gada jūnija līdz 2014. gada jūnijam ir reģistrēts 31 ar vielu 4,4′-DMAR saistīts nāves gadījums. Vairumā gadījumu viela 4,4′-DMAR bija vai nu nāves cēlonis, vai, domājams, izraisīja nāvi kopiedarbībā ar citām vielām. Viena dalībvalsts ir ziņojusi par vienu saindēšanās gadījumu bez letālām sekām. |
| --- | --- |

(5)

Trijās dalībvalstīs laikposmā no 2013. gada jūnija līdz 2014. gada jūnijam ir reģistrēts 31 ar vielu 4,4′-DMAR saistīts nāves gadījums. Vairumā gadījumu viela 4,4′-DMAR bija vai nu nāves cēlonis, vai, domājams, izraisīja nāvi kopiedarbībā ar citām vielām. Viena dalībvalsts ir ziņojusi par vienu saindēšanās gadījumu bez letālām sekām.

| (6) | Pētījumi par vielas 4,4′-DMAR toksiskumu nav veikti. |
| --- | --- |

(6)

Pētījumi par vielas 4,4′-DMAR toksiskumu nav veikti.

| (7) | Attiecībā uz vielas 4,4′-DMAR lietošanu – nav datu par tās izplatību. Tomēr pieejamā informācija liecina, ka tā netiek plaši izmantota. Informācija, kas iegūta saistībā ar nāves gadījumiem, arī liecina, ka lietotāji neapzināti lietojuši vielu 4,4′-DMAR, meklējot citus stimulatorus. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz vielas 4,4′-DMAR lietošanu – nav datu par tās izplatību. Tomēr pieejamā informācija liecina, ka tā netiek plaši izmantota. Informācija, kas iegūta saistībā ar nāves gadījumiem, arī liecina, ka lietotāji neapzināti lietojuši vielu 4,4′-DMAR, meklējot citus stimulatorus.

| (8) | Organizētās noziedzības aprindu iesaiste vielas 4,4′-DMAR ražošanā, izplatīšanā, nelikumīgā tirdzniecībā un piegādē Savienībā ir neliela. Ķīmisko vielu prekursori un sintētiskās metodes, ko izmanto vielas 4,4′-DMAR izgatavošanā, nav zināmi. |
| --- | --- |

(8)

Organizētās noziedzības aprindu iesaiste vielas 4,4′-DMAR ražošanā, izplatīšanā, nelikumīgā tirdzniecībā un piegādē Savienībā ir neliela. Ķīmisko vielu prekursori un sintētiskās metodes, ko izmanto vielas 4,4′-DMAR izgatavošanā, nav zināmi.

| (9) | Viela 4,4′-DMAR nav minēta Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijas par psihotropām vielām kontrolējamo vielu sarakstā. Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā tā nav starp pašlaik izvērtējamām vielām, un tās izvērtējums iepriekš nav veikts, turklāt šāda izvērtējuma veikšana nav arī plānota. |
| --- | --- |

(9)

Viela 4,4′-DMAR nav minēta Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijas par psihotropām vielām kontrolējamo vielu sarakstā. Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā tā nav starp pašlaik izvērtējamām vielām, un tās izvērtējums iepriekš nav veikts, turklāt šāda izvērtējuma veikšana nav arī plānota.

| (10) | Vielai 4,4′-DMAR Savienībā nav noteikta vai atzīta pielietojuma cilvēku ārstniecībā vai veterinārmedicīnā. Atskaitot tās izmantošanu analītiskos atsauces materiālos, kā arī zinātniskajos pētījumos par tās ķīmisko sastāvu, farmakoloģiju un toksikoloģiju, nav norāžu, ka to izmantotu citos nolūkos. |
| --- | --- |

(10)

Vielai 4,4′-DMAR Savienībā nav noteikta vai atzīta pielietojuma cilvēku ārstniecībā vai veterinārmedicīnā. Atskaitot tās izmantošanu analītiskos atsauces materiālos, kā arī zinātniskajos pētījumos par tās ķīmisko sastāvu, farmakoloģiju un toksikoloģiju, nav norāžu, ka to izmantotu citos nolūkos.

| (11) | Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātnisku pierādījumu, kas pieejami par vielu 4,4′-DMAR, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr šobrīd pieejamie pierādījumi un informācija sniedz pietiekamu pamatojumu, lai vielai 4,4′-DMAR piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas 4,4′-DMAR lietošanas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, faktu, ka lietotāji var to lietot neapzināti, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai 4,4′-DMAR būtu jāpiemēro kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

(11)

Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātnisku pierādījumu, kas pieejami par vielu 4,4′-DMAR, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr šobrīd pieejamie pierādījumi un informācija sniedz pietiekamu pamatojumu, lai vielai 4,4′-DMAR piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas 4,4′-DMAR lietošanas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, faktu, ka lietotāji var to lietot neapzināti, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai 4,4′-DMAR būtu jāpiemēro kontroles pasākumi.

| (12) | Ņemot vērā to, ka trīs dalībvalstis savos tiesību aktos ir noteikušas kontroles pasākumus vielai 4,4′-DMAR atbilstīgi saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām, un to, ka piecas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļus pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret riskiem, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā to, ka trīs dalībvalstis savos tiesību aktos ir noteikušas kontroles pasākumus vielai 4,4′-DMAR atbilstīgi saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām, un to, ka piecas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļus pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret riskiem, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana.

| (13) | Riska novērtējuma ziņojumu par jauno psihoaktīvo vielu 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazīns (MT-45) saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. panta 2., 3. un 4. punktu sagatavoja EMCDDA paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē un pēc tam to 2014. gada 6. oktobrī iesniedza Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

(13)

Riska novērtējuma ziņojumu par jauno psihoaktīvo vielu 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazīns (MT-45) saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. panta 2., 3. un 4. punktu sagatavoja EMCDDA paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē un pēc tam to 2014. gada 6. oktobrī iesniedza Komisijai un Padomei.

| (14) | MT-45 ir N,N′- divaizvietots piperazīns, kura gredzenā vienam slāpekļa atomam ir pievienots cikloheksāna gredzens, bet otram slāpekļa atomam ir pievienota 1,2-difeniletilgrupa. MT-45 ir viens no vairākiem 1-(1,2-difeniletil)piperazīna pretsāpju līdzekļiem, kas ir radīti 20. gadsimta 70. gadu sākumā. |
| --- | --- |

(14)

MT-45 ir N,N′- divaizvietots piperazīns, kura gredzenā vienam slāpekļa atomam ir pievienots cikloheksāna gredzens, bet otram slāpekļa atomam ir pievienota 1,2-difeniletilgrupa. MT-45 ir viens no vairākiem 1-(1,2-difeniletil)piperazīna pretsāpju līdzekļiem, kas ir radīti 20. gadsimta 70. gadu sākumā.

| (15) | Viela MT-45 ir pieejama narkotiku tirgū Savienībā kopš 2013. gada oktobra un tiek tajā pārdota kā “pētniecības ķīmiskā viela”, lielākoties internetā. EMCDDA ir konstatējusi 12 interneta piegādātāju un mazumtirgotāju vietnes, kurās piedāvāts iegādāties MT-45, tostarp dažas no tām, domājams, atrodas Savienībā. |
| --- | --- |

(15)

Viela MT-45 ir pieejama narkotiku tirgū Savienībā kopš 2013. gada oktobra un tiek tajā pārdota kā “pētniecības ķīmiskā viela”, lielākoties internetā. EMCDDA ir konstatējusi 12 interneta piegādātāju un mazumtirgotāju vietnes, kurās piedāvāts iegādāties MT-45, tostarp dažas no tām, domājams, atrodas Savienībā.

| (16) | Viena dalībvalsts ir ziņojusi par kopumā 28 nāves gadījumiem, kas notikuši laikposmā no 2013. gada novembra līdz 2014. gada jūlijam. Vairumā gadījumu analīzēs tika apstiprināta vielas MT-45 klātbūtne bioloģiskajos paraugos. Tā pati dalībvalsts arī ir ziņojusi par aptuveni 18 saindēšanās gadījumiem bez letālām sekām, kuru klīniskā aina bija līdzīga tai, kas ir vērojama, ja ir notikusi saindēšanās ar opioīdiem, un kad dažos gadījumos bija reakcija uz opioīdu receptoru antagonistu naloksonu. |
| --- | --- |

(16)

Viena dalībvalsts ir ziņojusi par kopumā 28 nāves gadījumiem, kas notikuši laikposmā no 2013. gada novembra līdz 2014. gada jūlijam. Vairumā gadījumu analīzēs tika apstiprināta vielas MT-45 klātbūtne bioloģiskajos paraugos. Tā pati dalībvalsts arī ir ziņojusi par aptuveni 18 saindēšanās gadījumiem bez letālām sekām, kuru klīniskā aina bija līdzīga tai, kas ir vērojama, ja ir notikusi saindēšanās ar opioīdiem, un kad dažos gadījumos bija reakcija uz opioīdu receptoru antagonistu naloksonu.

| (17) | Vairāki pētījumi ar dzīvniekiem liecina, ka MT-45 akūtais toksiskums ir vairākkārt lielāks nekā morfīnam. |
| --- | --- |

(17)

Vairāki pētījumi ar dzīvniekiem liecina, ka MT-45 akūtais toksiskums ir vairākkārt lielāks nekā morfīnam.

| (18) | Pašlaik pieejamā informācija liecina, ka viela MT-45 netiek plaši izmantota. Vielu, domājams, visvairāk izmanto mājas vidē vai nu tādi lietotāji, kas vēlas pamēģināt jaunu vielu, vai tādi lietotāji ar atkarību no opioīdiem, kuri nav varējuši iegādāties heroīnu vai kādu citu opioīdu. Var gadīties, ka lietotāji MT-45 apvieno ar citām psihoaktīvām vielām. Nav informācijas par sociālajiem riskiem, kas varētu būt saistīti ar MT-45. |
| --- | --- |

(18)

Pašlaik pieejamā informācija liecina, ka viela MT-45 netiek plaši izmantota. Vielu, domājams, visvairāk izmanto mājas vidē vai nu tādi lietotāji, kas vēlas pamēģināt jaunu vielu, vai tādi lietotāji ar atkarību no opioīdiem, kuri nav varējuši iegādāties heroīnu vai kādu citu opioīdu. Var gadīties, ka lietotāji MT-45 apvieno ar citām psihoaktīvām vielām. Nav informācijas par sociālajiem riskiem, kas varētu būt saistīti ar MT-45.

| (19) | Nav pierādījumu par organizētās noziedzības aprindu iesaisti vielas MT-45 izgatavošanā, izplatīšanā, nelegālā tirdzniecībā un piegādē Savienībā. Ķīmisko vielu prekursori un sintētiskie veidi, ko izmanto dalībvalstīs konstatētās vielas MT-45 izgatavošanā, nav zināmi. |
| --- | --- |

(19)

Nav pierādījumu par organizētās noziedzības aprindu iesaisti vielas MT-45 izgatavošanā, izplatīšanā, nelegālā tirdzniecībā un piegādē Savienībā. Ķīmisko vielu prekursori un sintētiskie veidi, ko izmanto dalībvalstīs konstatētās vielas MT-45 izgatavošanā, nav zināmi.

| (20) | Viela MT-45 nav minēta Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijas par psihotropām vielām kontrolējamo vielu sarakstā. Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā tā nav starp pašlaik izvērtējamām vielām, un tās izvērtējums iepriekš nav veikts, turklāt šāda izvērtējuma veikšana nav arī plānota. |
| --- | --- |

(20)

Viela MT-45 nav minēta Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijas par psihotropām vielām kontrolējamo vielu sarakstā. Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā tā nav starp pašlaik izvērtējamām vielām, un tās izvērtējums iepriekš nav veikts, turklāt šāda izvērtējuma veikšana nav arī plānota.

| (21) | Vielai MT-45 Savienībā nav noteikta vai atzīta pielietojuma cilvēku ārstniecībā vai veterinārmedicīnā. Atskaitot tās izmantošanu analītiskos atsauces materiālos, kā arī zinātniskajos pētījumos par tās ķīmisko sastāvu, farmakoloģiju un toksikoloģiju, nav norāžu, ka to izmantotu citos nolūkos. |
| --- | --- |

(21)

Vielai MT-45 Savienībā nav noteikta vai atzīta pielietojuma cilvēku ārstniecībā vai veterinārmedicīnā. Atskaitot tās izmantošanu analītiskos atsauces materiālos, kā arī zinātniskajos pētījumos par tās ķīmisko sastāvu, farmakoloģiju un toksikoloģiju, nav norāžu, ka to izmantotu citos nolūkos.

| (22) | Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātnisku pierādījumu, kas pieejami par vielu MT-45, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr šobrīd pieejamie pierādījumi un informācija sniedz pietiekamus iemeslus, lai MT-45 piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai MT-45 būtu jāpiemēro kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

(22)

Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātnisku pierādījumu, kas pieejami par vielu MT-45, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr šobrīd pieejamie pierādījumi un informācija sniedz pietiekamus iemeslus, lai MT-45 piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai MT-45 būtu jāpiemēro kontroles pasākumi.

| (23) | Ņemot vērā to, ka viena dalībvalsts savos tiesību aktos ir noteikusi kontroles pasākumus vielai MT-45 atbilstīgi saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām, un to, ka septiņas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret riskiem, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka viena dalībvalsts savos tiesību aktos ir noteikusi kontroles pasākumus vielai MT-45 atbilstīgi saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām, un to, ka septiņas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret riskiem, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana.

| (24) | Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei tiek piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai vielām 4,4′-DMAR un MT-45 piemērotu kontroli visā Savienībā. |
| --- | --- |

(24)

Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei tiek piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai vielām 4,4′-DMAR un MT-45 piemērotu kontroli visā Savienībā.

| (25) | Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(25)

Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (26) | Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(26)

Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (27) | Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(27)

Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kontroles pasākumiem visā Savienībā pakļauj šādas jaunas psihoaktīvās vielas:

| a) | 4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amīns (4,4′-DMAR); |
| --- | --- |

a)

4-metil-5-(4-metilfenil)-4,5-dihidrooksazol-2-amīns (4,4′-DMAR);

| b) | 1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazīns (MT-45). |
| --- | --- |

b)

1-cikloheksil-4-(1,2-difeniletil)piperazīns (MT-45).

2. pants

Dalībvalstis līdz 2016. gada 21. oktobrim veic vajadzīgos pasākumus saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai uz jaunajām psihoaktīvajām vielām, kas minētas 1. pantā, attiecinātu kontroles pasākumus un kriminālsodus, kā paredzēts to tiesību aktos atbilstīgi to saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām un/vai Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2015. gada 8. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

1

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/35

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1874

(2015. gada 8. oktobris)

par kontroles pasākumu piemērošanu attiecināšanu uz 4-metilamfetamīnu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2005/387/TI (2005. gada 10. maijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Riska novērtējuma ziņojumu par 4-metilamfetamīnu saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. pantu sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē, un Komisija to saņēma 2012. gada 29. novembrī. |
| --- | --- |

(1)

Riska novērtējuma ziņojumu par 4-metilamfetamīnu saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. pantu sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē, un Komisija to saņēma 2012. gada 29. novembrī.

| (2) | 4-metilamfetamīns ir sintētisks ciklā metilēts amfetamīna atvasinājums, ko galvenokārt konfiscē pulvera un pastas formā amfetamīnu un kofeīnu saturošos paraugos, bet kas bijis pieejams arī tabletēs un šķidrā formā. Tas ir parādījies amfetamīna nelegālajā tirgū, kur to pārdod un lieto kā kontroles pasākumiem pakļauto narkotiku amfetamīnu. Viens ziņojums iesniegts par vielas konstatēšanu produktā, kuru komerciālos nolūkos tirgoja internetā. Galvenais ķīmiskais prekursors 4-metilamfetamīna sintēzei ir 4-metilbenzilmetilketons (4-metil-BMK), ko, šķiet, tirgo internetā un kuram nav piemērojami kontroles pasākumi saskaņā ar 1988. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti. |
| --- | --- |

(2)

4-metilamfetamīns ir sintētisks ciklā metilēts amfetamīna atvasinājums, ko galvenokārt konfiscē pulvera un pastas formā amfetamīnu un kofeīnu saturošos paraugos, bet kas bijis pieejams arī tabletēs un šķidrā formā. Tas ir parādījies amfetamīna nelegālajā tirgū, kur to pārdod un lieto kā kontroles pasākumiem pakļauto narkotiku amfetamīnu. Viens ziņojums iesniegts par vielas konstatēšanu produktā, kuru komerciālos nolūkos tirgoja internetā. Galvenais ķīmiskais prekursors 4-metilamfetamīna sintēzei ir 4-metilbenzilmetilketons (4-metil-BMK), ko, šķiet, tirgo internetā un kuram nav piemērojami kontroles pasākumi saskaņā ar 1988. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti.

| (3) | Lietotāji ir reti ziņojuši par 4-metilamfetamīna īpašo fizisko ietekmi, jo parasti viņi neapzinās, ka ir lietojuši šo vielu. Tomēr daži pieejamie ziņojumi liek domāt, ka šai vielai ir stimulējoša veida ietekme. Nedaudzie pieejamie dati attiecībā uz cilvēkiem liecina, ka 4-metilamfetamīna negatīvā ietekme ietver hipertermiju, hipertensiju, anoreksiju, nelabumu, svīšanu, kuņģa darbības traucējumus, klepu, vemšanu, galvassāpes, sirdsklauves, bezmiegu, paranoju, trauksmes stāvokli un depresiju. Pašreizējie dati nav pietiekami, lai noteiktu šīs vielas relatīvo atkarību izraisošo potenciālu. |
| --- | --- |

(3)

Lietotāji ir reti ziņojuši par 4-metilamfetamīna īpašo fizisko ietekmi, jo parasti viņi neapzinās, ka ir lietojuši šo vielu. Tomēr daži pieejamie ziņojumi liek domāt, ka šai vielai ir stimulējoša veida ietekme. Nedaudzie pieejamie dati attiecībā uz cilvēkiem liecina, ka 4-metilamfetamīna negatīvā ietekme ietver hipertermiju, hipertensiju, anoreksiju, nelabumu, svīšanu, kuņģa darbības traucējumus, klepu, vemšanu, galvassāpes, sirdsklauves, bezmiegu, paranoju, trauksmes stāvokli un depresiju. Pašreizējie dati nav pietiekami, lai noteiktu šīs vielas relatīvo atkarību izraisošo potenciālu.

| (4) | Saskaņā ar pieejamiem nedaudzajiem datu avotiem 4-metilamfetamīna akūtais toksiskums ir līdzīgs citu stimulantu akūtajam toksiskumam. Atsevišķi pierādījumi liecina, ka 4-metilamfetamīna kombinācijā ar citām vielām, ieskaitot amfetamīnu un kofeīnu, pastiprināta toksiskuma risks var paaugstināties. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar pieejamiem nedaudzajiem datu avotiem 4-metilamfetamīna akūtais toksiskums ir līdzīgs citu stimulantu akūtajam toksiskumam. Atsevišķi pierādījumi liecina, ka 4-metilamfetamīna kombinācijā ar citām vielām, ieskaitot amfetamīnu un kofeīnu, pastiprināta toksiskuma risks var paaugstināties.

| (5) | Četrās dalībvalstīs kopā ir reģistrēts 21 nāves gadījums, kur pēcnāves analīžu paraugos konstatēts vai nu tikai 4-metilamfetamīns, vai arī 4-metilamfetamīns kombinācijā ar vienu vai vairākām vielām, it īpaši amfetamīnu. Kaut arī, vadoties no pieejamās informācijas, nav iespējams droši noteikt 4-metilamfetamīna lomu šajos nāves gadījumos, atsevišķos gadījumos minētā viela bija dominējošā konstatētā narkotika, sasniedzot daudzumu, kas salīdzināms ar daudzumu atsevišķos amfetamīna lietošanas izraisītos nāves gadījumos. |
| --- | --- |

(5)

Četrās dalībvalstīs kopā ir reģistrēts 21 nāves gadījums, kur pēcnāves analīžu paraugos konstatēts vai nu tikai 4-metilamfetamīns, vai arī 4-metilamfetamīns kombinācijā ar vienu vai vairākām vielām, it īpaši amfetamīnu. Kaut arī, vadoties no pieejamās informācijas, nav iespējams droši noteikt 4-metilamfetamīna lomu šajos nāves gadījumos, atsevišķos gadījumos minētā viela bija dominējošā konstatētā narkotika, sasniedzot daudzumu, kas salīdzināms ar daudzumu atsevišķos amfetamīna lietošanas izraisītos nāves gadījumos.

| (6) | 4-metilamfetamīns ir konstatēts 15 dalībvalstīs, bet viena dalībvalsts ir ziņojusi par šīs vielas ražošanu savā teritorijā. 4-metilamfetamīna specifisko izplatību ir grūti novērtēt. Informācija par šīs vielas pieprasījumu no lietotāju grupām nav pieejama, un šo vielu netirgo komerciālos nolūkos interneta veikalos. |
| --- | --- |

(6)

4-metilamfetamīns ir konstatēts 15 dalībvalstīs, bet viena dalībvalsts ir ziņojusi par šīs vielas ražošanu savā teritorijā. 4-metilamfetamīna specifisko izplatību ir grūti novērtēt. Informācija par šīs vielas pieprasījumu no lietotāju grupām nav pieejama, un šo vielu netirgo komerciālos nolūkos interneta veikalos.

| (7) | Pieejamā informācija liecina, ka 4-metilamfetamīnu ražo un izplata tās pašas organizētās noziedzības grupas, kas iesaistītas amfetamīna ražošanā un tirdzniecībā. |
| --- | --- |

(7)

Pieejamā informācija liecina, ka 4-metilamfetamīnu ražo un izplata tās pašas organizētās noziedzības grupas, kas iesaistītas amfetamīna ražošanā un tirdzniecībā.

| (8) | 4-metilamfetamīnam nav zināmas, vispāratzītas vai apstiprinātas medicīniskās vērtības vai pielietojuma Savienībā, un nav izsniegta arī tā tirdzniecības atļauja Savienībā. Neskaitot tā izmantošanu kā analītisko atsauces standartu un zinātniskajos pētījumos, nav norāžu, ka to var izmantot jebkādiem citiem likumīgiem mērķiem. |
| --- | --- |

(8)

4-metilamfetamīnam nav zināmas, vispāratzītas vai apstiprinātas medicīniskās vērtības vai pielietojuma Savienībā, un nav izsniegta arī tā tirdzniecības atļauja Savienībā. Neskaitot tā izmantošanu kā analītisko atsauces standartu un zinātniskajos pētījumos, nav norāžu, ka to var izmantot jebkādiem citiem likumīgiem mērķiem.

| (9) | Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā 4-metilamfetamīns šobrīd netiek un nav ticis izvērtēts. Astoņas dalībvalstis kontrolē šo vielu ar narkotiku kontroles tiesību aktiem atbilstīgi savām saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām. Divas citas dalībvalstis šai vielai savos tiesību aktos piemēro vispārīgu fenetilamīna definīciju, bet viena dalībvalsts to kontrolē saskaņā ar saviem tiesību aktiem zāļu jomā. |
| --- | --- |

(9)

Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā 4-metilamfetamīns šobrīd netiek un nav ticis izvērtēts. Astoņas dalībvalstis kontrolē šo vielu ar narkotiku kontroles tiesību aktiem atbilstīgi savām saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropām vielām. Divas citas dalībvalstis šai vielai savos tiesību aktos piemēro vispārīgu fenetilamīna definīciju, bet viena dalībvalsts to kontrolē saskaņā ar saviem tiesību aktiem zāļu jomā.

| (10) | Riska izvērtējuma ziņojums atklāj, ka par 4-metilamfetamīna īpašībām un radītajiem riskiem ir pieejami ierobežoti zinātniski pierādījumi, un tajā ir norādīts, ka ir vajadzīgi turpmāki pētījumi par vispārējiem veselības un sociālajiem riskiem, kas saistīti ar šo vielu. Tomēr pieejamie pierādījumi sniedz pietiekamu pamatojumu, lai 4-metilamfetamīnam piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā to, ka šī viela rada veselības apdraudējuma risku, kas dokumentēts, to atklājot vairākos ziņotos nāves gadījumos, jo īpaši, kad tā lietota kombinācijā ar citām vielām; to ka izskata un radītās ietekmes ziņā tā ir ļoti līdzīga amfetamīnam; to ka lietotāji var lietot šo vielu, pašiem to nezinot, un ņemot vērā tās ierobežoto medicīnisko vērtību vai pielietojumu, 4-metilamfetamīnam būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā. |
| --- | --- |

(10)

Riska izvērtējuma ziņojums atklāj, ka par 4-metilamfetamīna īpašībām un radītajiem riskiem ir pieejami ierobežoti zinātniski pierādījumi, un tajā ir norādīts, ka ir vajadzīgi turpmāki pētījumi par vispārējiem veselības un sociālajiem riskiem, kas saistīti ar šo vielu. Tomēr pieejamie pierādījumi sniedz pietiekamu pamatojumu, lai 4-metilamfetamīnam piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā to, ka šī viela rada veselības apdraudējuma risku, kas dokumentēts, to atklājot vairākos ziņotos nāves gadījumos, jo īpaši, kad tā lietota kombinācijā ar citām vielām; to ka izskata un radītās ietekmes ziņā tā ir ļoti līdzīga amfetamīnam; to ka lietotāji var lietot šo vielu, pašiem to nezinot, un ņemot vērā tās ierobežoto medicīnisko vērtību vai pielietojumu, 4-metilamfetamīnam būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā.

| (11) | Tā kā desmit dalībvalstīs 4-metilamfetamīns jau tiek kontrolēts, kontroles pasākumu piemērošana tam visā Savienībā var palīdzēt izvairīties no problēmām pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā desmit dalībvalstīs 4-metilamfetamīns jau tiek kontrolēts, kontroles pasākumu piemērošana tam visā Savienībā var palīdzēt izvairīties no problēmām pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā.

| (12) | Kontroles pasākumu piemērošana visā Savienībā var arī palīdzēt novērst to, ka 4-metilamfetamīns kļūst par alternatīvu amfetamīnam nelegālajā narkotiku tirgū. |
| --- | --- |

(12)

Kontroles pasākumu piemērošana visā Savienībā var arī palīdzēt novērst to, ka 4-metilamfetamīns kļūst par alternatīvu amfetamīnam nelegālajā narkotiku tirgū.

| (13) | Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai 4-metilamfetamīnam piemērotu kontroli visā Savienībā. |
| --- | --- |

(13)

Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai 4-metilamfetamīnam piemērotu kontroli visā Savienībā.

| (14) | Ar šo lēmumu tiek aizstāts Lēmums 2013/129/ES (2), ko Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) atcēla ar 2015. gada 16. aprīļa spriedumu lietā C-317/13 (3). Minētajā spriedumā Tiesa nolēma, ka Lēmuma 2013/129/ES tiesiskās sekas tiek saglabātas līdz brīdim, kamēr būs stājušies spēkā jauni tiesību akti, ar kuriem to aizstāj. Tādēļ līdz ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu izbeidzas Lēmuma 2013/129/ES tiesiskās sekas. |
| --- | --- |

(14)

Ar šo lēmumu tiek aizstāts Lēmums 2013/129/ES (2), ko Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) atcēla ar 2015. gada 16. aprīļa spriedumu lietā C-317/13 (3). Minētajā spriedumā Tiesa nolēma, ka Lēmuma 2013/129/ES tiesiskās sekas tiek saglabātas līdz brīdim, kamēr būs stājušies spēkā jauni tiesību akti, ar kuriem to aizstāj. Tādēļ līdz ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu izbeidzas Lēmuma 2013/129/ES tiesiskās sekas.

| (15) | Lai visā Savienībā nodrošinātu 4-metilamfetamīna kontroles pasākumu nepārtrauktību, šim lēmumam nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu to valsts tiesību aktos paredzēto kontroles pasākumu un kriminālsodu piemērošanai minētajai jaunajai psihoaktīvajai vielai, kā noteikts Lēmuma 2013/129/ES 2. pantā. |
| --- | --- |

(15)

Lai visā Savienībā nodrošinātu 4-metilamfetamīna kontroles pasākumu nepārtrauktību, šim lēmumam nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu to valsts tiesību aktos paredzēto kontroles pasākumu un kriminālsodu piemērošanai minētajai jaunajai psihoaktīvajai vielai, kā noteikts Lēmuma 2013/129/ES 2. pantā.

| (16) | Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(16)

Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (17) | Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(17)

Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (18) | Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(18)

Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Jauno psihoaktīvo vielu 4-metilamfetamīnu pakļauj kontroles pasākumiem visā Savienībā.

2. pants

Līdz ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu izbeidzas Lēmuma 2013/129/ES tiesiskās sekas, neskarot dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu to valsts tiesību aktos paredzēto kontroles pasākumu un kriminālsodu piemērošanai 4-metilamfetamīnam, kā noteikts Lēmuma 2013/129/ES 2. pantā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2015. gada 8. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2013/129/ES (2013. gada 7. marts) par kontroles pasākumu piemērošanu 4-metilamfetamīnam (OV L 72, 15.3.2013., 11. lpp.).

2

(3)  Tiesas 2015. gada 16. aprīļa spriedums Parlaments/Padome, C-317/13, ECLI:EU:C:2015:223.

3

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/38

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1875

(2015. gada 8. oktobris)

par kontroles pasākumu attiecināšanu uz šādām vielām: 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2005/387/TI (2005. gada 10. maijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Riska novērtējuma ziņojumus par jaunām psihoaktīvajām vielām 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīnu (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīdu (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovaleronu (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)2-(etilamino)cikloheksanonu (metoksetamīns) saskaņā ar Lēmumu 2005/387/TI sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē, un tos iesniedza Komisijai un Padomei 2014. gada 23. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Riska novērtējuma ziņojumus par jaunām psihoaktīvajām vielām 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīnu (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīdu (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovaleronu (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)2-(etilamino)cikloheksanonu (metoksetamīns) saskaņā ar Lēmumu 2005/387/TI sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašā sanāksmē, un tos iesniedza Komisijai un Padomei 2014. gada 23. aprīlī.

| (2) | Vielas 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV un metoksetamīns nav vērtētas Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī laikā, kad riska izvērtējums tika prasīts Savienības līmenī, bet tās novērtēja 2014. gada jūnijā Pasaules Veselības organizācijas ekspertu komitejā par atkarību no narkotikām. |
| --- | --- |

(2)

Vielas 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV un metoksetamīns nav vērtētas Apvienoto Nāciju Organizācijas līmenī laikā, kad riska izvērtējums tika prasīts Savienības līmenī, bet tās novērtēja 2014. gada jūnijā Pasaules Veselības organizācijas ekspertu komitejā par atkarību no narkotikām.

| (3) | Vielām 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV un metoksetamīnam nav konstatēta vai atzīta pielietojuma cilvēku ārstniecībā vai veterinārmedicīnā. Nav norāžu par to, ka tās tiktu izmantotas citiem mērķiem, izņemot to, ka tās tiek lietotas kā analītiskās references materiāls, zinātniskos pētījumos, kuros sakarā ar šo vielu parādīšanos narkotiku tirgū pēta to ķīmiju, farmakoloģiju un toksikoloģiju, un – attiecībā uz 25I-NBOMe – arī neiroķīmiju. |
| --- | --- |

(3)

Vielām 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV un metoksetamīnam nav konstatēta vai atzīta pielietojuma cilvēku ārstniecībā vai veterinārmedicīnā. Nav norāžu par to, ka tās tiktu izmantotas citiem mērķiem, izņemot to, ka tās tiek lietotas kā analītiskās references materiāls, zinātniskos pētījumos, kuros sakarā ar šo vielu parādīšanos narkotiku tirgū pēta to ķīmiju, farmakoloģiju un toksikoloģiju, un – attiecībā uz 25I-NBOMe – arī neiroķīmiju.

| (4) | Viela 25I-NBOMe ir spēcīgs sintētisks atvasinājums no vielas 2,5-dimetoksi-4-jodfenetilamīns (2C-I), kas ir klasisks ar serotonīnu saistīts halucinogēns un uz ko no 2003. gada ar Padomes Lēmumu 2003/847/TI (2) tika attiecināti riska novērtēšanas un kontroles pasākumi un kriminālsodi Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Viela 25I-NBOMe ir spēcīgs sintētisks atvasinājums no vielas 2,5-dimetoksi-4-jodfenetilamīns (2C-I), kas ir klasisks ar serotonīnu saistīts halucinogēns un uz ko no 2003. gada ar Padomes Lēmumu 2003/847/TI (2) tika attiecināti riska novērtēšanas un kontroles pasākumi un kriminālsodi Savienības līmenī.

| (5) | Konkrētu vielas 25I-NBOMe fizisko iedarbību ir grūti noteikt, jo nav publicēti pētījumi, kuros būtu novērtēts tās akūtais un hroniskais toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciāls, un tādēļ, ka trūkst informācijas un datu. Klīniskie novērojumi personām, kuras ir lietojušas šo vielu, liecina, ka tai ir halucinogēna iedarbība un tā potenciāli izraisa spēcīgu uzbudinājumu, apmulsumu, intensīvas akustiskas un vizuālas halucinācijas, agresiju, nopietnus negadījumus un sev radītas traumas. |
| --- | --- |

(5)

Konkrētu vielas 25I-NBOMe fizisko iedarbību ir grūti noteikt, jo nav publicēti pētījumi, kuros būtu novērtēts tās akūtais un hroniskais toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciāls, un tādēļ, ka trūkst informācijas un datu. Klīniskie novērojumi personām, kuras ir lietojušas šo vielu, liecina, ka tai ir halucinogēna iedarbība un tā potenciāli izraisa spēcīgu uzbudinājumu, apmulsumu, intensīvas akustiskas un vizuālas halucinācijas, agresiju, nopietnus negadījumus un sev radītas traumas.

| (6) | Trijās dalībvalstīs ir reģistrēti četri ar vielu 25I-NBOMe saistīti nāves gadījumi. Par smagu toksiskumu saistībā ar tās lietošanu ir ziņojušas četras dalībvalstis, kurās konstatēti 32 intoksikācijas gadījumi bez nāves iestāšanās. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību. Par sociālajiem riskiem, kas saistīti ar vielu 25I-NBOMe, informācija nav pieejama. |
| --- | --- |

(6)

Trijās dalībvalstīs ir reģistrēti četri ar vielu 25I-NBOMe saistīti nāves gadījumi. Par smagu toksiskumu saistībā ar tās lietošanu ir ziņojušas četras dalībvalstis, kurās konstatēti 32 intoksikācijas gadījumi bez nāves iestāšanās. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību. Par sociālajiem riskiem, kas saistīti ar vielu 25I-NBOMe, informācija nav pieejama.

| (7) | Divdesmit divas dalībvalstis un Norvēģija ir paziņojušas EMCDDA un Eiropas Policijas birojam (Eiropolam), ka tās ir ziņojušas par vielas 25I-NBOMe konstatēšanu. Nav pieejami dati par vielas 25I-NBOMe lietošanas izplatību, taču pieejamā ierobežotā informācija vedina domāt, ka to varētu lietot dažādos apstākļos, piemēram, mājās, bāros, naktsklubos un mūzikas festivālos. |
| --- | --- |

(7)

Divdesmit divas dalībvalstis un Norvēģija ir paziņojušas EMCDDA un Eiropas Policijas birojam (Eiropolam), ka tās ir ziņojušas par vielas 25I-NBOMe konstatēšanu. Nav pieejami dati par vielas 25I-NBOMe lietošanas izplatību, taču pieejamā ierobežotā informācija vedina domāt, ka to varētu lietot dažādos apstākļos, piemēram, mājās, bāros, naktsklubos un mūzikas festivālos.

| (8) | Viela 25I-NBOMe tiek atklāti reklamēta un pārdota internetā kā “pētniecības ķīmiskā viela”, un, spriežot pēc informācijas, kas iegūta no konfiscētajiem un ievāktajiem paraugiem, lietotāju tīmekļa vietnēm un interneta mazumtirgotājiem, to pārdod kā atsevišķu vielu un arī reklamē kā “legālu” LSD aizstājēju. EMCDDA ir atklājis vairāk nekā 15 interneta mazumtirgotājus, kas pārdod šo vielu un kuru atrašanās vieta varētu būt Savienībā un Ķīnā. |
| --- | --- |

(8)

Viela 25I-NBOMe tiek atklāti reklamēta un pārdota internetā kā “pētniecības ķīmiskā viela”, un, spriežot pēc informācijas, kas iegūta no konfiscētajiem un ievāktajiem paraugiem, lietotāju tīmekļa vietnēm un interneta mazumtirgotājiem, to pārdod kā atsevišķu vielu un arī reklamē kā “legālu” LSD aizstājēju. EMCDDA ir atklājis vairāk nekā 15 interneta mazumtirgotājus, kas pārdod šo vielu un kuru atrašanās vieta varētu būt Savienībā un Ķīnā.

| (9) | Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātniski pierādītu faktu par vielu 25I-NBOMe, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai 25I-NBOMe piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, pašiem to nezinot, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai 25I-NBOMe būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā. |
| --- | --- |

(9)

Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātniski pierādītu faktu par vielu 25I-NBOMe, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai 25I-NBOMe piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, pašiem to nezinot, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai 25I-NBOMe būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā.

| (10) | Tā kā sešas dalībvalstis savos tiesību aktos jau ir noteikušas kontroles pasākumus vielai 25I-NBOMe atbilstīgi dalībvalstu saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā septiņas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā sešas dalībvalstis savos tiesību aktos jau ir noteikušas kontroles pasākumus vielai 25I-NBOMe atbilstīgi dalībvalstu saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā septiņas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana.

| (11) | Viela AH-7921 ir strukturāli netipisks sintētiskais opioīdu grupas analgētiskais līdzeklis, kas interneta piegādātāju vidū, lietotāju tīmekļa vietnēs un plašsaziņas līdzekļos plaši pazīstams kā “doksilams”. To var viegli sajaukt ar “doksilamīnu” (prethistamīna līdzeklis, kuram ir sedatīvi-hipnotiskas īpašības), kas varētu izraisīt nejaušu pārdozēšanu. |
| --- | --- |

(11)

Viela AH-7921 ir strukturāli netipisks sintētiskais opioīdu grupas analgētiskais līdzeklis, kas interneta piegādātāju vidū, lietotāju tīmekļa vietnēs un plašsaziņas līdzekļos plaši pazīstams kā “doksilams”. To var viegli sajaukt ar “doksilamīnu” (prethistamīna līdzeklis, kuram ir sedatīvi-hipnotiskas īpašības), kas varētu izraisīt nejaušu pārdozēšanu.

| (12) | Konkrētu vielas AH-7921 fizisko iedarbību ir grūti noteikt, jo nav publicēti pētījumi, kuros būtu novērtēts tās akūtais un hroniskais toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciāls, kā arī tādēļ, ka trūkst informācijas un datu. Pamatojoties uz lietotāju ziņojumiem, AH-7921 iedarbība, šķiet, ir līdzīga klasisko opioīdu iedarbībai, radot vieglas eiforijas, niezes un atslābuma sajūtu Tipiska blakusparādība, šķiet, ir nelabums. Papildus pašeksperimentiem ar vielu AH-7921, kā arī ar tās lietošanu “atpūtas nolūkos” daži lietotāji ziņo par pašārstēšanos ar šo jauno narkotiku nolūkā atvieglot sāpes, citi – nolūkā atvieglot abstinences simptomus, kas rodas, pārtraucot citu opioīdu lietošanu. Tas var vedināt domāt, ka vielai AH-7921 ir potenciāls izplatīties to iedzīvotāju vidū, kas injicē opioīdus. |
| --- | --- |

(12)

Konkrētu vielas AH-7921 fizisko iedarbību ir grūti noteikt, jo nav publicēti pētījumi, kuros būtu novērtēts tās akūtais un hroniskais toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciāls, kā arī tādēļ, ka trūkst informācijas un datu. Pamatojoties uz lietotāju ziņojumiem, AH-7921 iedarbība, šķiet, ir līdzīga klasisko opioīdu iedarbībai, radot vieglas eiforijas, niezes un atslābuma sajūtu Tipiska blakusparādība, šķiet, ir nelabums. Papildus pašeksperimentiem ar vielu AH-7921, kā arī ar tās lietošanu “atpūtas nolūkos” daži lietotāji ziņo par pašārstēšanos ar šo jauno narkotiku nolūkā atvieglot sāpes, citi – nolūkā atvieglot abstinences simptomus, kas rodas, pārtraucot citu opioīdu lietošanu. Tas var vedināt domāt, ka vielai AH-7921 ir potenciāls izplatīties to iedzīvotāju vidū, kas injicē opioīdus.

| (13) | Par vielas AH-7921 lietošanas izplatību dati nav pieejami, taču pieejamā informācija liecina, ka tā netiek plaši izmantota un, kad tā tiek izmantota, tas notiek mājas apstākļos. |
| --- | --- |

(13)

Par vielas AH-7921 lietošanas izplatību dati nav pieejami, taču pieejamā informācija liecina, ka tā netiek plaši izmantota un, kad tā tiek izmantota, tas notiek mājas apstākļos.

| (14) | No 2012. gada decembra līdz 2013. gada septembrim trijās dalībvalstīs ir reģistrēti 15 nāves gadījumi, kur pēcnāves analīžu paraugos ir konstatēta vai nu vienas pašas vielas AH-7921 klātbūtne, vai savienojumā ar citām vielām. Lai gan vielas AH-7921 lomu visos minētajos nāves gadījumos precīzi noteikt nav iespējams, dažos gadījumos tā ir konkrēti norādīta kā nāves cēlonis. Viena dalībvalsts ziņoja par sešiem ar AH-7921 saistītiem intoksikācijas gadījumiem bez nāves iestāšanās. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību. Par sociālajiem riskiem, kas saistīti ar AH-7921, informācija nav pieejama. |
| --- | --- |

(14)

No 2012. gada decembra līdz 2013. gada septembrim trijās dalībvalstīs ir reģistrēti 15 nāves gadījumi, kur pēcnāves analīžu paraugos ir konstatēta vai nu vienas pašas vielas AH-7921 klātbūtne, vai savienojumā ar citām vielām. Lai gan vielas AH-7921 lomu visos minētajos nāves gadījumos precīzi noteikt nav iespējams, dažos gadījumos tā ir konkrēti norādīta kā nāves cēlonis. Viena dalībvalsts ziņoja par sešiem ar AH-7921 saistītiem intoksikācijas gadījumiem bez nāves iestāšanās. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību. Par sociālajiem riskiem, kas saistīti ar AH-7921, informācija nav pieejama.

| (15) | Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātniski pierādītu faktu par vielu AH-7921, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai AH-7921 piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, to neapzinoties, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai AH-7921 būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā. |
| --- | --- |

(15)

Riska novērtējuma ziņojumā secināts, ka trūkst zinātniski pierādītu faktu par vielu AH-7921, un norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai AH-7921 piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, to neapzinoties, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai AH-7921 būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā.

| (16) | Tā kā viena dalībvalsts tiesību aktos jau ir noteikusi kontroles pasākumus vielai AH-7921 atbilstīgi dalībvalsts saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā piecas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana. |
| --- | --- |

(16)

Tā kā viena dalībvalsts tiesību aktos jau ir noteikusi kontroles pasākumus vielai AH-7921 atbilstīgi dalībvalsts saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā piecas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana.

| (17) | Viela MDPV ir benzola gredzenā aizvietots sintētisks katinona atvasinājums, kas ķīmiski saistīts ar vielu pirovalerons; abas minētās vielas ir pakļautas kontrolei saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām. |
| --- | --- |

(17)

Viela MDPV ir benzola gredzenā aizvietots sintētisks katinona atvasinājums, kas ķīmiski saistīts ar vielu pirovalerons; abas minētās vielas ir pakļautas kontrolei saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām.

| (18) | Informācija par vielas MDPV akūto un hronisko toksiskumu, kā arī par iedarbību uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciālu Savienībā netiek ievākta saskaņoti. No publicētiem pētījumiem, ko apliecina klīniski gadījumi, var secināt, ka vielai MDPV novērotais psihofarmakoloģioskais profils ir līdzīgs kokaīnam un metamfetamīnam, tomēr ar vēl spēcīgāku un ilgstošāku iedarbību. Turklāt vielai MDPV tika konstatēta desmitkārtīga spēja izraisīt kustību aktivizēšanu, tahikardiju un hipertensiju. |
| --- | --- |

(18)

Informācija par vielas MDPV akūto un hronisko toksiskumu, kā arī par iedarbību uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciālu Savienībā netiek ievākta saskaņoti. No publicētiem pētījumiem, ko apliecina klīniski gadījumi, var secināt, ka vielai MDPV novērotais psihofarmakoloģioskais profils ir līdzīgs kokaīnam un metamfetamīnam, tomēr ar vēl spēcīgāku un ilgstošāku iedarbību. Turklāt vielai MDPV tika konstatēta desmitkārtīga spēja izraisīt kustību aktivizēšanu, tahikardiju un hipertensiju.

| (19) | Atsauksmes lietotāju tīmekļa vietnēs norāda, ka tā akūtais toksiskums var izraisīt nevēlamas blakusparādības, kuras ir līdzīgas tām, ko izraisa citi stimulanti. Tās ietver paranoisku paniku, tahikardiju, hipertensiju, svīšanu, elpošanas problēmas, spēcīgu uzbudinājumu, akustiskas un vizuālas halucinācijas, dziļu nemieru, hipertermiju, dusmu uzliesmojumus un daudzu orgānu disfunkciju. |
| --- | --- |

(19)

Atsauksmes lietotāju tīmekļa vietnēs norāda, ka tā akūtais toksiskums var izraisīt nevēlamas blakusparādības, kuras ir līdzīgas tām, ko izraisa citi stimulanti. Tās ietver paranoisku paniku, tahikardiju, hipertensiju, svīšanu, elpošanas problēmas, spēcīgu uzbudinājumu, akustiskas un vizuālas halucinācijas, dziļu nemieru, hipertermiju, dusmu uzliesmojumus un daudzu orgānu disfunkciju.

| (20) | No 2009. gada septembra līdz 2013. gada augustam astoņās dalībvalstīs un Norvēģijā reģistrēti 108 nāves gadījumi, kad pēcnāves analīžu paraugos ir konstatēta vielas MDPV klātbūtne vai tā ir saistīta ar nāves cēloni. Astoņas dalībvalstis ziņojušas par 525 ar MDPV saistītiem intoksikācijas gadījumiem bez nāves iestāšanās. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

(20)

No 2009. gada septembra līdz 2013. gada augustam astoņās dalībvalstīs un Norvēģijā reģistrēti 108 nāves gadījumi, kad pēcnāves analīžu paraugos ir konstatēta vielas MDPV klātbūtne vai tā ir saistīta ar nāves cēloni. Astoņas dalībvalstis ziņojušas par 525 ar MDPV saistītiem intoksikācijas gadījumiem bez nāves iestāšanās. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību.

| (21) | Kopš 2009. gada četrās dalībvalstīs viela MDPV tika arī konstatēta bioloģiskos paraugos saistībā ar ceļu satiksmes negadījumiem ar un bez bojāgājušajiem vai saistībā ar transportlīdzekļa vadīšanu narkotisko vielu ietekmē. |
| --- | --- |

(21)

Kopš 2009. gada četrās dalībvalstīs viela MDPV tika arī konstatēta bioloģiskos paraugos saistībā ar ceļu satiksmes negadījumiem ar un bez bojāgājušajiem vai saistībā ar transportlīdzekļa vadīšanu narkotisko vielu ietekmē.

| (22) | Viela MDPV ir Savienības narkotiku tirgū kopš 2008. gada novembra, un 27 dalībvalstis, Norvēģija un Turcija ir ziņojušas par šīs vielas konfiskāciju vairāku kilogramu apmērā. Vielu MDPV pārdod kā atsevišķu vielu, bet tā ir arī konstatēta kombinācijā ar citām vielām. Tā ir plaši pieejama iegādei pie interneta piegādātājiem un mazumtirgotājiem, “īpašos veikalos” (“head shops”) un pie ielu narkotiku tirgotājiem. Dažas pazīmes liecina par vielas izgatavošanas un izplatīšanas organizētības pakāpi Savienībā. |
| --- | --- |

(22)

Viela MDPV ir Savienības narkotiku tirgū kopš 2008. gada novembra, un 27 dalībvalstis, Norvēģija un Turcija ir ziņojušas par šīs vielas konfiskāciju vairāku kilogramu apmērā. Vielu MDPV pārdod kā atsevišķu vielu, bet tā ir arī konstatēta kombinācijā ar citām vielām. Tā ir plaši pieejama iegādei pie interneta piegādātājiem un mazumtirgotājiem, “īpašos veikalos” (“head shops”) un pie ielu narkotiku tirgotājiem. Dažas pazīmes liecina par vielas izgatavošanas un izplatīšanas organizētības pakāpi Savienībā.

| (23) | Riska novērtējuma ziņojumā redzams, ka būtu vajadzīgi turpmāki pētījumi, lai noteiktu veselības un sociālos riskus, ko rada MDPV. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai MDPV piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, pašiem to nezinot, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai MDPV būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā. |
| --- | --- |

(23)

Riska novērtējuma ziņojumā redzams, ka būtu vajadzīgi turpmāki pētījumi, lai noteiktu veselības un sociālos riskus, ko rada MDPV. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai MDPV piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, pašiem to nezinot, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai MDPV būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā.

| (24) | Tā kā 21 dalībvalsts tiesību aktos jau ir noteikusi kontroles pasākumus vielai MDPV atbilstīgi dalībvalstu saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā četras dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana. |
| --- | --- |

(24)

Tā kā 21 dalībvalsts tiesību aktos jau ir noteikusi kontroles pasākumus vielai MDPV atbilstīgi dalībvalstu saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā četras dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana.

| (25) | Metoksetamīns ir arilcikloheksilamīns – viela, kas ķīmiski līdzīga ketamīnam un starptautiski kontrolētajai vielai fenciklidīnam (PCP). Tāpat kā ketamīnam un PCP, tam ir disociatīvas īpašības. |
| --- | --- |

(25)

Metoksetamīns ir arilcikloheksilamīns – viela, kas ķīmiski līdzīga ketamīnam un starptautiski kontrolētajai vielai fenciklidīnam (PCP). Tāpat kā ketamīnam un PCP, tam ir disociatīvas īpašības.

| (26) | Nav pētījumu, kuros būtu izvērtēts metoksetamīna akūts un hronisks toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciāls. Personiskās atsauksmes no lietotāju tīmekļa vietnēm liecina par nevēlamām blakusparādībām, kas līdzīgas ketamīna intoksikācijai. Tās ietver nelabumu un spēcīgu vemšanu, apgrūtinātu elpošanu, lēkmes, dezorientāciju, nemieru, katatoniju, agresiju, halucinācijas, paranoju un paniku. Turklāt akūtai metoksetamīna intoksikācijai var būt stimulanta nevēlamās blaksuparādības (uzbudinājums, tahikardija un hipertensija) un smadzeņu reakcijas, kas nav sagaidāmas akūtas ketamīna intoksikācijas gadījumos. |
| --- | --- |

(26)

Nav pētījumu, kuros būtu izvērtēts metoksetamīna akūts un hronisks toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību un atkarības izraisīšanas potenciāls. Personiskās atsauksmes no lietotāju tīmekļa vietnēm liecina par nevēlamām blakusparādībām, kas līdzīgas ketamīna intoksikācijai. Tās ietver nelabumu un spēcīgu vemšanu, apgrūtinātu elpošanu, lēkmes, dezorientāciju, nemieru, katatoniju, agresiju, halucinācijas, paranoju un paniku. Turklāt akūtai metoksetamīna intoksikācijai var būt stimulanta nevēlamās blaksuparādības (uzbudinājums, tahikardija un hipertensija) un smadzeņu reakcijas, kas nav sagaidāmas akūtas ketamīna intoksikācijas gadījumos.

| (27) | Saistībā ar metoksetamīnu ir ziņots par 20 nāves gadījumiem sešās dalībvalstīs, kur šī viela konstatēta pēcnāves analīžu paraugos. Atsevišķi vai kopā ar citām vielām metoksetamīns tika konstatēts 20 intoksikācijas gadījumos bez nāves iestāšanās, par kuriem ziņojušas piecas dalībvalstis. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

(27)

Saistībā ar metoksetamīnu ir ziņots par 20 nāves gadījumiem sešās dalībvalstīs, kur šī viela konstatēta pēcnāves analīžu paraugos. Atsevišķi vai kopā ar citām vielām metoksetamīns tika konstatēts 20 intoksikācijas gadījumos bez nāves iestāšanās, par kuriem ziņojušas piecas dalībvalstis. Šīs jaunās psihoaktīvās vielas plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan indivīdu, gan visas sabiedrības veselību.

| (28) | Kopš 2010. gada novembra 23 dalībvalstis, Turcija un Norvēģija ir ziņojušas par metoksetamīna konstatēšanu. Informācija liecina, ka to pārdod un lieto kā atsevišķu vielu, un ka interneta mazumtirgotāji, “īpašie veikali” (“head shops”) un ielu narkotiku tirgotāji to pārdod arī kā “legālu” ketamīna aizstājēju. |
| --- | --- |

(28)

Kopš 2010. gada novembra 23 dalībvalstis, Turcija un Norvēģija ir ziņojušas par metoksetamīna konstatēšanu. Informācija liecina, ka to pārdod un lieto kā atsevišķu vielu, un ka interneta mazumtirgotāji, “īpašie veikali” (“head shops”) un ielu narkotiku tirgotāji to pārdod arī kā “legālu” ketamīna aizstājēju.

| (29) | Savienībā viela tika konfiscēta vairāku kilogramu apmērā pulvera veidā, taču trūkst informācijas par organizētās noziedzības iespējamo lomu. Metoksetamīna ražošanai nav nepieciešamas sarežģītas iekārtas. |
| --- | --- |

(29)

Savienībā viela tika konfiscēta vairāku kilogramu apmērā pulvera veidā, taču trūkst informācijas par organizētās noziedzības iespējamo lomu. Metoksetamīna ražošanai nav nepieciešamas sarežģītas iekārtas.

| (30) | Dati par tā izplatību ir iegūstami tikai no nereprezentatīviem pētījumiem, kas veikti divās dalībvalstīs. Minētie pētījumi vedina domāt, ka metoksetamīna lietošanas izplatība ir zemāka par ketamīna lietošanas izplatību. Pieejamā informācija vedina domāt, ka šo vielu varētu lietot dažādos apstākļos, tostarp mājās, bāros, naktsklubos un mūzikas festivālos. |
| --- | --- |

(30)

Dati par tā izplatību ir iegūstami tikai no nereprezentatīviem pētījumiem, kas veikti divās dalībvalstīs. Minētie pētījumi vedina domāt, ka metoksetamīna lietošanas izplatība ir zemāka par ketamīna lietošanas izplatību. Pieejamā informācija vedina domāt, ka šo vielu varētu lietot dažādos apstākļos, tostarp mājās, bāros, naktsklubos un mūzikas festivālos.

| (31) | Riska novērtējuma ziņojumā redzams, ka būtu vajadzīgi turpmāki pētījumi, lai noteiktu veselības un sociālos riskus, ko rada metoksetamīns. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai metoksetamīnam piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, to neapzinoties, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, metoksetamīnam būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā. |
| --- | --- |

(31)

Riska novērtējuma ziņojumā redzams, ka būtu vajadzīgi turpmāki pētījumi, lai noteiktu veselības un sociālos riskus, ko rada metoksetamīns. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai metoksetamīnam piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par kuriem ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, to neapzinoties, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, metoksetamīnam būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā.

| (32) | Tā kā deviņas dalībvalstis tiesību aktos jau ir noteikušas kontroles pasākumus metoksetamīnam atbilstīgi dalībvalstu saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā deviņas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana. |
| --- | --- |

(32)

Tā kā deviņas dalībvalstis tiesību aktos jau ir noteikušas kontroles pasākumus metoksetamīnam atbilstīgi dalībvalstu saistībām saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un tā kā deviņas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas pasākumus, lai to kontrolētu, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu novērst šķēršļu rašanos pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un palīdzētu aizsargāt pret apdraudējumu, ko var izraisīt tās pieejamība un lietošana.

| (33) | Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra tam, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai vielām 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV un metoksetamīnam piemērotu kontroli visā Savienībā. |
| --- | --- |

(33)

Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra tam, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai vielām 25I-NBOMe, AH-7921, MDPV un metoksetamīnam piemērotu kontroli visā Savienībā.

| (34) | Eiropas Savienības Tiesa 2015. gada 16. aprīļa spriedumā apvienotajās lietās C-317/13 un C-679/13 (3) nosprieda, ka pirms īstenošanas lēmumu pieņemšanas pamatojoties uz Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 3. punktu Padomei būtu jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu. Padomes Īstenošanas lēmums 2014/688/ES (4) tika pieņems bez šādas iepriekšējas apspriešanās, un tādēļ procedūras pārkāpuma dēļ tas nav spēkā. Tāpēc Lēmumu 2014/688/ES būtu jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(34)

Eiropas Savienības Tiesa 2015. gada 16. aprīļa spriedumā apvienotajās lietās C-317/13 un C-679/13 (3) nosprieda, ka pirms īstenošanas lēmumu pieņemšanas pamatojoties uz Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 3. punktu Padomei būtu jāapspriežas ar Eiropas Parlamentu. Padomes Īstenošanas lēmums 2014/688/ES (4) tika pieņems bez šādas iepriekšējas apspriešanās, un tādēļ procedūras pārkāpuma dēļ tas nav spēkā. Tāpēc Lēmumu 2014/688/ES būtu jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (35) | Lai attiecībā uz vielām 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns) nodrošinātu, ka visā Savienībā tiek turpināti kontroles pasākumi un izpildītas dalībvalstu saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām, šim lēmumam nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu minēto jauno psihoaktīvo vielu pakļaušanai kontroles pasākumiem un kriminālsodiem saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kā paredzēts Lēmuma 2014/688/ES 2. pantā. |
| --- | --- |

(35)

Lai attiecībā uz vielām 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns) nodrošinātu, ka visā Savienībā tiek turpināti kontroles pasākumi un izpildītas dalībvalstu saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām, šim lēmumam nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu minēto jauno psihoaktīvo vielu pakļaušanai kontroles pasākumiem un kriminālsodiem saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kā paredzēts Lēmuma 2014/688/ES 2. pantā.

| (36) | Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(36)

Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (37) | Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(37)

Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (38) | Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(38)

Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kontroles pasākumiem visā Savienībā pakļauj šādas jaunās psihoaktīvās vielas:

| a) | 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe); |
| --- | --- |

a)

4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe);

| b) | 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921); |
| --- | --- |

b)

3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921);

| c) | 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV); |
| --- | --- |

c)

3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV);

| d) | 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns). |
| --- | --- |

d)

2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns).

2. pants

Lēmums 2014/688/ES tiek aizstāts, neskarot dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu vielu 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns) pakļaušanai kontroles pasākumiem un kriminālsodiem saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kā paredzēts Lēmuma 2014/688/ES 2. pantā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2015. gada 8. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2003/847/TI (2003. gada 27. novembris) par kontrolpasākumiem un kriminālsodiem attiecībā uz jaunajām sintētiskajām narkotikām 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 un TMA-2 (OV L 321, 6.12.2003., 64. lpp.).

2

(3)  Tiesas 2015. gada 16. aprīļa spriedums Parlaments/Padome, apvienotās lietas C-317/13 un C-679/13, ECLI:EU:C:2015:223.

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums 2014/688/ES (2014. gada 25. septembris) par kontroles pasākumu piemērošanu šādām vielām: 4-jod-2,5-dimetoksi-N-(2-metoksibenzil)fenetilamīns (25I-NBOMe), 3,4-dihlor-N-[[1-(dimetilamino)cikloheksil]metil]benzamīds (AH-7921), 3,4-metilēndioksipirovalerons (MDPV) un 2-(3-metoksifenil)-2-(etilamino)cikloheksanons (metoksetamīns) (OV L 287, 1.10.2014., 22. lpp.).

4

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/43

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2015/1876

(2015. gada 8. oktobris)

par kontroles pasākumu piemērošanu vielai 5-(2-aminopropil)indols

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2005/387/TI (2005. gada 10. maijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

| (1) | Riska novērtējuma ziņojumu par jauno psihoaktīvo vielu 5-(2-aminopropil)indols saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. pantu sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātā Zinātniskā komiteja īpašā sanāksmē, un tas tika iesniegts Komisijai un Padomei 2013. gada 16. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Riska novērtējuma ziņojumu par jauno psihoaktīvo vielu 5-(2-aminopropil)indols saskaņā ar Lēmuma 2005/387/TI 6. pantu sagatavoja Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) paplašinātā Zinātniskā komiteja īpašā sanāksmē, un tas tika iesniegts Komisijai un Padomei 2013. gada 16. aprīlī.

| (2) | Viela 5-(2-aminopropil)indols ir sintētisks indola atvasinājums ar aizvietotāju indola gredzena sistēmas fenola grupas pusē. Šķiet, ka tā ir stimulējoša viela, kurai var būt arī halucinogēna iedarbība. Viela 5-(2-aminopropil)indols lielākoties ir konstatēta pulvera, kā arī tablešu un kapsulu veidā. Tā ir pieejama tirdzniecībā internetā un īpašos veikalos (“head shops”), un to bieži reklamē kā “pētniecības ķīmisko vielu”. Tā ir arī konstatēta par “Benzo Fury” dēvēta izstrādājuma, ko tirgo kā “legālu eiforijas izraisītāju” (“legal high”), paraugos un arī tabletēs, kas līdzinās ekstazī. |
| --- | --- |

(2)

Viela 5-(2-aminopropil)indols ir sintētisks indola atvasinājums ar aizvietotāju indola gredzena sistēmas fenola grupas pusē. Šķiet, ka tā ir stimulējoša viela, kurai var būt arī halucinogēna iedarbība. Viela 5-(2-aminopropil)indols lielākoties ir konstatēta pulvera, kā arī tablešu un kapsulu veidā. Tā ir pieejama tirdzniecībā internetā un īpašos veikalos (“head shops”), un to bieži reklamē kā “pētniecības ķīmisko vielu”. Tā ir arī konstatēta par “Benzo Fury” dēvēta izstrādājuma, ko tirgo kā “legālu eiforijas izraisītāju” (“legal high”), paraugos un arī tabletēs, kas līdzinās ekstazī.

| (3) | Pieejamā informācija un dati vedina domāt, ka vielas 5-(2-aminopropil)indols akūtais toksiskums var izraisīt cilvēkiem tādu nelabvēlīgu ietekmi uz veselību kā tahikardiju un hipertermiju un var arī izraisīt midriāzi, uzbudinājumu un tremoru. Viela 5-(2-aminopropil)indols var mijiedarboties ar citām vielām, tostarp zālēm un stimulantiem, kas iedarbojas uz monoamīnerģisko sistēmu. Konkrētu vielas 5-(2-aminopropil)indols fizisko iedarbību uz cilvēkiem ir grūti noteikt, jo nav publicēti pētījumi, kuros būtu novērtēts tās akūtais un hroniskais toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību vai atkarības izraisīšanas potenciāls, kā arī trūkst informācijas un datu. |
| --- | --- |

(3)

Pieejamā informācija un dati vedina domāt, ka vielas 5-(2-aminopropil)indols akūtais toksiskums var izraisīt cilvēkiem tādu nelabvēlīgu ietekmi uz veselību kā tahikardiju un hipertermiju un var arī izraisīt midriāzi, uzbudinājumu un tremoru. Viela 5-(2-aminopropil)indols var mijiedarboties ar citām vielām, tostarp zālēm un stimulantiem, kas iedarbojas uz monoamīnerģisko sistēmu. Konkrētu vielas 5-(2-aminopropil)indols fizisko iedarbību uz cilvēkiem ir grūti noteikt, jo nav publicēti pētījumi, kuros būtu novērtēts tās akūtais un hroniskais toksiskums, iedarbība uz psihi un uzvedību vai atkarības izraisīšanas potenciāls, kā arī trūkst informācijas un datu.

| (4) | Kopumā laikposmā no 2012. gada aprīļa līdz augustam ir reģistrēti 24 nāves gadījumi četrās dalībvalstīs, saistībā ar kuriem pēcnāves analīzes paraugos ir konstatēta vielas 5-(2-aminopropil)indols klātbūtne atsevišķi vai savienojumā ar citām vielām. Lai gan nav iespējams precīzi noteikt vielas 5-(2-aminopropil)indols lomu visos šajos nāves gadījumos, dažos gadījumos tā ir konkrēti norādīta par nāves iemeslu. Ja šī jaunā psihoaktīvā viela kļūtu plašāk pieejama un tiktu plašāk lietota, ietekme uz indivīdu un sabiedrības veselību varētu būt ievērojama. Nav pieejama informācija par to, kādus sociālus riskus rada viela 5-(2-aminopropil)indols. |
| --- | --- |

(4)

Kopumā laikposmā no 2012. gada aprīļa līdz augustam ir reģistrēti 24 nāves gadījumi četrās dalībvalstīs, saistībā ar kuriem pēcnāves analīzes paraugos ir konstatēta vielas 5-(2-aminopropil)indols klātbūtne atsevišķi vai savienojumā ar citām vielām. Lai gan nav iespējams precīzi noteikt vielas 5-(2-aminopropil)indols lomu visos šajos nāves gadījumos, dažos gadījumos tā ir konkrēti norādīta par nāves iemeslu. Ja šī jaunā psihoaktīvā viela kļūtu plašāk pieejama un tiktu plašāk lietota, ietekme uz indivīdu un sabiedrības veselību varētu būt ievērojama. Nav pieejama informācija par to, kādus sociālus riskus rada viela 5-(2-aminopropil)indols.

| (5) | Deviņas Eiropas valstis ir ziņojušas EMCDDA un Eiropas Policijas birojam (Eiropols), ka tās ir konstatējušas vielu 5-(2-aminopropil)indols. Nav pieejami dati par vielas 5-(2-aminopropil)indols lietošanas izplatību, taču pieejamā ierobežotā informācija vedina domāt, ka to varētu lietot līdzīgā vidē kā citus stimulantus, piemēram, mājās, bāros un naktsklubos vai mūzikas festivālos. |
| --- | --- |

(5)

Deviņas Eiropas valstis ir ziņojušas EMCDDA un Eiropas Policijas birojam (Eiropols), ka tās ir konstatējušas vielu 5-(2-aminopropil)indols. Nav pieejami dati par vielas 5-(2-aminopropil)indols lietošanas izplatību, taču pieejamā ierobežotā informācija vedina domāt, ka to varētu lietot līdzīgā vidē kā citus stimulantus, piemēram, mājās, bāros un naktsklubos vai mūzikas festivālos.

| (6) | Nav informācijas, kas liecinātu, ka vielu 5-(2-aminopropil)indols izgatavo Savienībā, un nav pierādījumu, kas liecinātu par organizētās noziedzības iesaisti šīs jaunās psihoaktīvās vielas izgatavošanā, izplatīšanā vai piegādē. |
| --- | --- |

(6)

Nav informācijas, kas liecinātu, ka vielu 5-(2-aminopropil)indols izgatavo Savienībā, un nav pierādījumu, kas liecinātu par organizētās noziedzības iesaisti šīs jaunās psihoaktīvās vielas izgatavošanā, izplatīšanā vai piegādē.

| (7) | Vielai 5-(2-aminopropil)indols nav zināmas, vispāratzītas vai apstiprinātas ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, un Savienībā nav izsniegta šīs jaunās psihoaktīvās vielas tirdzniecības atļauja. Atskaitot tās izmantošanu par analītisko atsauces standartu, kā arī zinātniskos pētījumos, nav norāžu, ka to izmantotu citos nolūkos. |
| --- | --- |

(7)

Vielai 5-(2-aminopropil)indols nav zināmas, vispāratzītas vai apstiprinātas ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, un Savienībā nav izsniegta šīs jaunās psihoaktīvās vielas tirdzniecības atļauja. Atskaitot tās izmantošanu par analītisko atsauces standartu, kā arī zinātniskos pētījumos, nav norāžu, ka to izmantotu citos nolūkos.

| (8) | Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā, kā noteikts Lēmumā 2005/387/TI, viela 5-(2-aminopropil)indols nav tikusi novērtēta un arī šobrīd netiek novērtēta. Divas dalībvalstis šo jauno psihoaktīvo vielu kontrolē saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ievērojot saistības, kas paredzētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijā par psihotropām vielām. Piecas Eiropas valstis vielas 5-(2-aminopropil)indols kontroles nolūkos piemēro valsts tiesību aktus par jaunām psihoaktīvām vielām, bīstamām precēm vai zālēm. |
| --- | --- |

(8)

Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmā, kā noteikts Lēmumā 2005/387/TI, viela 5-(2-aminopropil)indols nav tikusi novērtēta un arī šobrīd netiek novērtēta. Divas dalībvalstis šo jauno psihoaktīvo vielu kontrolē saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ievērojot saistības, kas paredzētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijā par psihotropām vielām. Piecas Eiropas valstis vielas 5-(2-aminopropil)indols kontroles nolūkos piemēro valsts tiesību aktus par jaunām psihoaktīvām vielām, bīstamām precēm vai zālēm.

| (9) | Riska novērtējuma ziņojums liecina, ka trūkst zinātniski pierādītu faktu par vielu 5-(2-aminopropil)indols, un tajā ir norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai 5-(2-aminopropil)indols piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par ko ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, pašiem to nezinot, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai 5-(2-aminopropil)indols būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā. |
| --- | --- |

(9)

Riska novērtējuma ziņojums liecina, ka trūkst zinātniski pierādītu faktu par vielu 5-(2-aminopropil)indols, un tajā ir norādīts, ka būtu nepieciešami turpmāki pētījumi, lai noteiktu, kādus veselības un sociālos riskus tā rada. Tomēr pieejamie pierādījumi un informācija ir pietiekams pamats, lai vielai 5-(2-aminopropil)indols piemērotu kontroles pasākumus visā Savienībā. Ņemot vērā vielas radītos veselības riskus, ko apliecina tas, ka ir konstatēta tās klātbūtne vairākos nāves gadījumos, par ko ziņots, faktu, ka lietotāji var to lietot, pašiem to nezinot, un to, ka šai vielai nav ārstnieciskas vērtības vai pielietojuma, vielai 5-(2-aminopropil)indols būtu jāpiemēro kontroles pasākumi visā Savienībā.

| (10) | Tā kā sešas dalībvalstis jau kontrolē vielu 5-(2-aminopropil)indols, piemērojot dažādu veidu tiesību aktu noteikumus, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu izvairīties no šķēršļu rašanās pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un aizsargātu lietotājus pret riskiem, kādus var radīt tās lietošana. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā sešas dalībvalstis jau kontrolē vielu 5-(2-aminopropil)indols, piemērojot dažādu veidu tiesību aktu noteikumus, kontroles pasākumu piemērošana šai vielai visā Savienībā palīdzētu izvairīties no šķēršļu rašanās pārrobežu tiesībaizsardzībā un tiesu iestāžu sadarbībā un aizsargātu lietotājus pret riskiem, kādus var radīt tās lietošana.

| (11) | Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai vielai 5-(2-aminopropil)indols piemērotu kontroli visā Savienībā. |
| --- | --- |

(11)

Ar Lēmumu 2005/387/TI Padomei ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, lai tā Savienības līmenī ātri un pamatojoties uz ekspertīzi reaģētu uz jaunu psihoaktīvu vielu parādīšanos, ko konstatējušas un par ko ziņojušas dalībvalstis, piemērojot šīm vielām kontroles pasākumus visā Savienībā. Tā kā ir nodrošināti nosacījumi un procedūra, lai sāktu piemērot šādas īstenošanas pilnvaras, būtu jāpieņem īstenošanas lēmums, lai vielai 5-(2-aminopropil)indols piemērotu kontroli visā Savienībā.

| (12) | Ar šo lēmumu tiek aizstāts Padomes Īstenošanas lēmums 2013/496/ES (2), ko Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) atcēla ar 2015. gada 16. aprīļa spriedumu lietā C-679/13 (3). Minētajā spriedumā Tiesa nolēma, ka Lēmuma 2013/496/ES tiesiskās sekas tiek saglabātas līdz brīdim, kamēr būs stājušies spēkā jauni tiesību akti, ar kuriem to aizstāj. Tādēļ līdz ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu izbeidzas Lēmuma 2013/496/ES tiesiskās sekas. |
| --- | --- |

(12)

Ar šo lēmumu tiek aizstāts Padomes Īstenošanas lēmums 2013/496/ES (2), ko Eiropas Savienības Tiesa (“Tiesa”) atcēla ar 2015. gada 16. aprīļa spriedumu lietā C-679/13 (3). Minētajā spriedumā Tiesa nolēma, ka Lēmuma 2013/496/ES tiesiskās sekas tiek saglabātas līdz brīdim, kamēr būs stājušies spēkā jauni tiesību akti, ar kuriem to aizstāj. Tādēļ līdz ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu izbeidzas Lēmuma 2013/496/ES tiesiskās sekas.

| (13) | Lai visā Savienībā nodrošinātu vielas 5-(2-aminopropil)indols kontroles pasākumu nepārtrauktību, šim lēmumam nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu to valsts tiesību aktos paredzēto kontroles pasākumu un kriminālsodu piemērošanai minētajai jaunajai psihoaktīvajai vielai, kā noteikts Lēmuma 2013/496/ES 2. pantā. |
| --- | --- |

(13)

Lai visā Savienībā nodrošinātu vielas 5-(2-aminopropil)indols kontroles pasākumu nepārtrauktību, šim lēmumam nebūtu jāskar dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu to valsts tiesību aktos paredzēto kontroles pasākumu un kriminālsodu piemērošanai minētajai jaunajai psihoaktīvajai vielai, kā noteikts Lēmuma 2013/496/ES 2. pantā.

| (14) | Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(14)

Dānijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (15) | Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(15)

Īrijai Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā un piemērošanā.

| (16) | Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro, |
| --- | --- |

(16)

Apvienotajai Karalistei Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Lēmumu 2005/387/TI, pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Jauno psihoaktīvo vielu 5-(2-aminopropil)indols pakļauj kontroles pasākumiem visā Savienībā.

2. pants

Līdz ar šā lēmuma spēkā stāšanās dienu izbeidzas Lēmuma 2013/496/ES tiesiskās sekas, neskarot dalībvalstu saistības attiecībā uz termiņu to valsts tiesību aktos paredzēto kontroles pasākumu un kriminālsodu piemērošanai vielai 5-(2-aminopropil)indols, kā noteikts Lēmuma 2013/496/ES 2. pantā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

Luksemburgā, 2015. gada 8. oktobrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

1

(2)  Padomes Īstenošanas lēmums 2013/496/ES (2013. gada 7. oktobris) par kontroles pasākumu piemērošanu vielai 5-(2-aminopropil)indols (OV L 272, 12.10.2013., 44. lpp.).

2

(3)  Tiesas 2015. gada 16. aprīļa spriedums Parlaments/Padome, C-679/13, ECLI:EU:C:2015:223.

3

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/46

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/1877

(2015. gada 20. aprīlis)

par tarifiem, kurus Rumānijas uzņēmums S.C. Hidroelectrica S.A. piemēroja S.C. Termoelectrica S.A. un S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 2648)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā lēmumu, ar ko Komisija uzsāka Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu SA.33475 (12/C, ex 12/NN) (1),

uzaicinājusi trešās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš norādītajiem noteikumiem un ņemot vērā šīs piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2011. gada 2. augustā saņēma sūdzību no ieguldījumu fonda S.C. Fondul Proprietatea S.A. (“sūdzības iesniedzējs”) saistībā ar elektroenerģiju, ko S.C. Hidroelectrica S.A. (“Hidroelectrica”) iegādājās no elektroenerģijas piegādātājiem par cenām, kas, iespējams, pārsniedza tirgus līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 2. augustā saņēma sūdzību no ieguldījumu fonda S.C. Fondul Proprietatea S.A. (“sūdzības iesniedzējs”) saistībā ar elektroenerģiju, ko S.C. Hidroelectrica S.A. (“Hidroelectrica”) iegādājās no elektroenerģijas piegādātājiem par cenām, kas, iespējams, pārsniedza tirgus līmeni.

| (2) | Komisija 2012. gada 25. aprīlī informēja Rumāniju par savu lēmumu uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz līgumiem, saskaņā ar kuriem Termoelectrica S.A. (“Termoelectrica”) un S.C. Electrocentrale Deva S.A. (“Electrocentrale Deva”) uzņēmumam Hidroelectrica veica elektroenerģijas vairumtirdzniecību, turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2012. gada 25. aprīlī informēja Rumāniju par savu lēmumu uzsākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz līgumiem, saskaņā ar kuriem Termoelectrica S.A. (“Termoelectrica”) un S.C. Electrocentrale Deva S.A. (“Electrocentrale Deva”) uzņēmumam Hidroelectrica veica elektroenerģijas vairumtirdzniecību, turpmāk “lēmums par procedūras uzsākšanu”.

| (3) | Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja Rumānijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. |
| --- | --- |

(3)

Lēmums par procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja Rumānijas iestādes un ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes.

| (4) | Rumānijas iestādes 2012. gada 23. jūlijā iesniedza Komisijai savas sākotnējās piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(4)

Rumānijas iestādes 2012. gada 23. jūlijā iesniedza Komisijai savas sākotnējās piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras uzsākšanu.

| (5) | Komisija saņēma vienīgi Termoelectrica2012. gada 11. jūnija un Electrocentrale Deva2012. gada 12. jūnija sākotnējās piezīmes, ko Rumānijas iestādes pārsūtīja Komisijai 2012. gada 26. jūlijā. Tās pašas sākotnējās piezīmes Rumānijas iestādes vēlreiz pārsūtīja Komisijai 2012. gada 2. augustā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma vienīgi Termoelectrica2012. gada 11. jūnija un Electrocentrale Deva2012. gada 12. jūnija sākotnējās piezīmes, ko Rumānijas iestādes pārsūtīja Komisijai 2012. gada 26. jūlijā. Tās pašas sākotnējās piezīmes Rumānijas iestādes vēlreiz pārsūtīja Komisijai 2012. gada 2. augustā.

| (6) | Komisija 2013. gada 12. februārī informēja Rumānijas iestādes par to, ka tā nav saņēmusi ieinteresēto personu piezīmes. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 12. februārī informēja Rumānijas iestādes par to, ka tā nav saņēmusi ieinteresēto personu piezīmes.

| (7) | Rumānijas iestādes 2013. gada 24. martā atkārtoti pauda savu sākotnējo nostāju attiecībā uz šo lietu. |
| --- | --- |

(7)

Rumānijas iestādes 2013. gada 24. martā atkārtoti pauda savu sākotnējo nostāju attiecībā uz šo lietu.

| (8) | Komisija vēstulēs Rumānijas iestādēm 2013. gada 29. jūlijā un 11. septembrī, 2014. gada 3. martā, 6. augustā un 25. septembrī un 2015. gada 19. janvārī lūdza papildu informāciju. Rumānijas iestādes sniedza papildu informāciju 2013. gada 11. septembrī, 2014. gada 24. martā, 14. maijā, 3. septembrī, 22. septembrī, 10. oktobrī un 21. oktobrī un 2015. gada 20. februārī. |
| --- | --- |

(8)

Komisija vēstulēs Rumānijas iestādēm 2013. gada 29. jūlijā un 11. septembrī, 2014. gada 3. martā, 6. augustā un 25. septembrī un 2015. gada 19. janvārī lūdza papildu informāciju. Rumānijas iestādes sniedza papildu informāciju 2013. gada 11. septembrī, 2014. gada 24. martā, 14. maijā, 3. septembrī, 22. septembrī, 10. oktobrī un 21. oktobrī un 2015. gada 20. februārī.

| (9) | Rumānija 2015. gada 16. aprīlī atteicās no savām tiesībām atbilstīgi Līguma 342. pantam saistībā ar Regulas Nr. 1 (3) 3. pantu attiecībā uz šā lēmuma pieņemšanu rumāņu valodā un piekrita, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā. |
| --- | --- |

(9)

Rumānija 2015. gada 16. aprīlī atteicās no savām tiesībām atbilstīgi Līguma 342. pantam saistībā ar Regulas Nr. 1 (3) 3. pantu attiecībā uz šā lēmuma pieņemšanu rumāņu valodā un piekrita, ka šis lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

2.   ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS

| (10) | Šajā iedaļā aprakstītas līgumslēdzējas puses (t. i., Hidroelectrica, Termoelectrica un Electrocentrale Deva), citi elektroenerģijas ražotāji, elektroenerģijas pirkšanas līgumi Rumānijas elektroenerģijas tirgū, dažādās norises starp iespējamajiem atbalsta saņēmējiem un to savstarpējā saistība. |
| --- | --- |

(10)

Šajā iedaļā aprakstītas līgumslēdzējas puses (t. i., Hidroelectrica, Termoelectrica un Electrocentrale Deva), citi elektroenerģijas ražotāji, elektroenerģijas pirkšanas līgumi Rumānijas elektroenerģijas tirgū, dažādās norises starp iespējamajiem atbalsta saņēmējiem un to savstarpējā saistība.

2.1.   Līgumslēdzējas puses

2.1.1.   Hidroelectrica

| (11) | Hidroelectrica tika izveidots 2000. gadā. Hidroelectrica darbību reglamentē parastās uzņēmējdarbības tiesības. Tā akciju kapitāla turētājs ir Rumānijas valsts, proti, Ekonomikas un tirdzniecības ministrija (80,06 %), un sūdzības iesniedzējs (19,94 %). Rumānijas valsts tiek pārstāvēta Hidroelectrica kapitāla daļu turētāju sapulces valdē. Saskaņā ar Hidroelectrica statūtiem ģenerāldirektors vada uzņēmumu un tā ikdienas darbu un patstāvīgi pieņem lēmumus par jautājumiem, kas netiek izšķirti kapitāla daļu turētāju sapulces valdē un Direktoru padomē. Faktiski Hidroelectrica direktori savus pienākumus apvienoja ar amatiem valdībā (4). |
| --- | --- |

(11)

Hidroelectrica tika izveidots 2000. gadā. Hidroelectrica darbību reglamentē parastās uzņēmējdarbības tiesības. Tā akciju kapitāla turētājs ir Rumānijas valsts, proti, Ekonomikas un tirdzniecības ministrija (80,06 %), un sūdzības iesniedzējs (19,94 %). Rumānijas valsts tiek pārstāvēta Hidroelectrica kapitāla daļu turētāju sapulces valdē. Saskaņā ar Hidroelectrica statūtiem ģenerāldirektors vada uzņēmumu un tā ikdienas darbu un patstāvīgi pieņem lēmumus par jautājumiem, kas netiek izšķirti kapitāla daļu turētāju sapulces valdē un Direktoru padomē. Faktiski Hidroelectrica direktori savus pienākumus apvienoja ar amatiem valdībā (4).

| (12) | Hidroelectrica ir galvenais elektroenerģijas ražotājs Rumānijā, un parastā hidroloģiskajā gadā tas saražo ap 17,5 TWh gadā. Hidroelectrica ražo elektroenerģiju, izmantojot dambjus un caurteces hidroelektrostacijas. Tomēr šāda ražošana ir pakļauta lielām svārstībām, kas ir atkarīgas no hidroloģiskajiem apstākļiem: 2009. gadā Hidroelectrica saražoja 16,4 TWh, 2010. gadā – 21,3 TWh, bet 2011. gadā – 14,7 TWh. Hidroelectrica 2013. gadā aizņēma 28,24 % tirgus, apsteidzot divus valstij piederošus uzņēmumus: Complexul Energetic Oltenia, kas ražo termoelektroenerģiju un elektroenerģiju, balstoties uz ogļu izmantošanu, un aizņēma 20,83 % tirgus, un Nuclearelectrica, kas aizņēma 20,65 % tirgus. |
| --- | --- |

(12)

Hidroelectrica ir galvenais elektroenerģijas ražotājs Rumānijā, un parastā hidroloģiskajā gadā tas saražo ap 17,5 TWh gadā. Hidroelectrica ražo elektroenerģiju, izmantojot dambjus un caurteces hidroelektrostacijas. Tomēr šāda ražošana ir pakļauta lielām svārstībām, kas ir atkarīgas no hidroloģiskajiem apstākļiem: 2009. gadā Hidroelectrica saražoja 16,4 TWh, 2010. gadā – 21,3 TWh, bet 2011. gadā – 14,7 TWh. Hidroelectrica 2013. gadā aizņēma 28,24 % tirgus, apsteidzot divus valstij piederošus uzņēmumus: Complexul Energetic Oltenia, kas ražo termoelektroenerģiju un elektroenerģiju, balstoties uz ogļu izmantošanu, un aizņēma 20,83 % tirgus, un Nuclearelectrica, kas aizņēma 20,65 % tirgus.

| (13) | Hidroelectrica2012. gada 26. jūnijā tika piemērots maksātnespējas process (5), kas tika pārtraukts 2013. gada 26. jūnijā (6). Hidroelectrica2014. gada 25. februārī vēlreiz tika piemērots maksātnespējas process. |
| --- | --- |

(13)

Hidroelectrica2012. gada 26. jūnijā tika piemērots maksātnespējas process (5), kas tika pārtraukts 2013. gada 26. jūnijā (6). Hidroelectrica2014. gada 25. februārī vēlreiz tika piemērots maksātnespējas process.

2.1.2.   Atbalsta saņēmēji

| (14) | Piegādātāji, ar kuriem Hidroelectrica noslēdza izmeklēšanai pakļautos līgumus, ir Termoelectrica un Electrocentrale Deva – divi ražotāji, kas ražo elektroenerģiju, balstoties uz ogļu izmantošanu, un kuri pilnībā – tieši vai netieši – pieder valstij, un kuru ražošanas jauda gadā līgumu parakstīšanas brīdī bija attiecīgi 1,7 TW un 1,3 TW, savukārt aizņemtā tirgus daļa – 3 % un 5 % 2009. gadā (7) un 1,9 % un 4,1 % 2011. gadā (8). Termoelectrica un Electrocentrale Deva pārdeva elektroenerģiju, kas tika ražota, izmantojot dārgas, konkurētnespējīgas vietējās ogles (9). |
| --- | --- |

(14)

Piegādātāji, ar kuriem Hidroelectrica noslēdza izmeklēšanai pakļautos līgumus, ir Termoelectrica un Electrocentrale Deva – divi ražotāji, kas ražo elektroenerģiju, balstoties uz ogļu izmantošanu, un kuri pilnībā – tieši vai netieši – pieder valstij, un kuru ražošanas jauda gadā līgumu parakstīšanas brīdī bija attiecīgi 1,7 TW un 1,3 TW, savukārt aizņemtā tirgus daļa – 3 % un 5 % 2009. gadā (7) un 1,9 % un 4,1 % 2011. gadā (8). Termoelectrica un Electrocentrale Deva pārdeva elektroenerģiju, kas tika ražota, izmantojot dārgas, konkurētnespējīgas vietējās ogles (9).

| (15) | Electrocentrale Deva bija daļa no Termoelectrica līdz 2001. gada decembra beigām, kad kopā ar citām valstij piederošām vienībām (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari u. c.) tas tika atdalīts kā atsevišķs uzņēmums. Līdz 2012. gada 27. martam vienīgais Electrocentrale Deva kapitāla daļu turētājs bija Termoelectrica. |
| --- | --- |

(15)

Electrocentrale Deva bija daļa no Termoelectrica līdz 2001. gada decembra beigām, kad kopā ar citām valstij piederošām vienībām (CE Craiova, Electrocentrale Bucuresti, CE Rovinari u. c.) tas tika atdalīts kā atsevišķs uzņēmums. Līdz 2012. gada 27. martam vienīgais Electrocentrale Deva kapitāla daļu turētājs bija Termoelectrica.

2.2.   Cita informācija par tirgu

| (16) | Elektroenerģijas ražošanas nozarē Rumānijā dominē valstij piederoši uzņēmumi, kuri kopumā aizņem aptuveni 90 % tirgus (10). Kopējā neto saražotā elektroenerģija Rumānijā 2011. gadā bija 60,38 TWh. Ražošanas kopumu galvenokārt veido hidroelektrostacijas (aptuveni 28 % no kopējās saražotās elektroenerģijas), kodolspēkstacijas (aptuveni 18 %) un fosilā kurināmā spēkstacijas (aptuveni 51 %) (11). |
| --- | --- |

(16)

Elektroenerģijas ražošanas nozarē Rumānijā dominē valstij piederoši uzņēmumi, kuri kopumā aizņem aptuveni 90 % tirgus (10). Kopējā neto saražotā elektroenerģija Rumānijā 2011. gadā bija 60,38 TWh. Ražošanas kopumu galvenokārt veido hidroelektrostacijas (aptuveni 28 % no kopējās saražotās elektroenerģijas), kodolspēkstacijas (aptuveni 18 %) un fosilā kurināmā spēkstacijas (aptuveni 51 %) (11).

| (17) | Rumānijas tirgum ir izveidoti starpsavienojumi ar citām valstīm, konkrēti, ar Bulgāriju, kura neto pārvades jauda 2009.–2010. gadā bija 400 MW, un Ungāriju, kura neto pārvades jauda 2009.–2010. gadā bija 500–800 MW. Šo dalībvalstu starpsavienojuma neto jauda minētajā laikposmā netika pilnībā izmantota pārslodzes dēļ. Laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam elektroenerģijas imports Rumānijā un eksports no tās bija šāds: i) 2009. gadā tika importētas 676 GWh elektroenerģijas, bet eksportētas 3 154 GWh (aptuveni 4,8 % no visa Rumānijā saražotās elektroenerģijas apjoma); ii) 2010. gadā tika importētas 943 GWh elektroenerģijas, bet eksportētas 3 854 GWh (aptuveni 3,4 % no visa Rumānijā saražotās elektroenerģijas apjoma); iii) 2011. gadā tika importētas 1 036 GWh elektroenerģijas, bet eksportētas 2 942 GWh (aptuveni 2,8 % no visa Rumānijā saražotās elektroenerģijas apjoma). |
| --- | --- |

(17)

Rumānijas tirgum ir izveidoti starpsavienojumi ar citām valstīm, konkrēti, ar Bulgāriju, kura neto pārvades jauda 2009.–2010. gadā bija 400 MW, un Ungāriju, kura neto pārvades jauda 2009.–2010. gadā bija 500–800 MW. Šo dalībvalstu starpsavienojuma neto jauda minētajā laikposmā netika pilnībā izmantota pārslodzes dēļ. Laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam elektroenerģijas imports Rumānijā un eksports no tās bija šāds: i) 2009. gadā tika importētas 676 GWh elektroenerģijas, bet eksportētas 3 154 GWh (aptuveni 4,8 % no visa Rumānijā saražotās elektroenerģijas apjoma); ii) 2010. gadā tika importētas 943 GWh elektroenerģijas, bet eksportētas 3 854 GWh (aptuveni 3,4 % no visa Rumānijā saražotās elektroenerģijas apjoma); iii) 2011. gadā tika importētas 1 036 GWh elektroenerģijas, bet eksportētas 2 942 GWh (aptuveni 2,8 % no visa Rumānijā saražotās elektroenerģijas apjoma).

2.3.   Līgumi

| (18) | Līgums ar Termoelectrica tika noslēgts 2008. gada 30. jūlijā (12), savukārt līgums ar Electrocentrale Deva tika noslēgts 2009. gada 9. jūnijā (turpmāk šajā lēmumā kopā “abi līgumi”) ar darbības ilgumu uz 10 gadiem. Šo abu līgumu darbību Hidroelectrica maksātnespējas procedūras laikā 2012. gada augusta beigās pārtrauca Hidroelectrica maksātnespējas procesa administrators Euro-Insol
   (13). |
| --- | --- |

(18)

Līgums ar Termoelectrica tika noslēgts 2008. gada 30. jūlijā (12), savukārt līgums ar Electrocentrale Deva tika noslēgts 2009. gada 9. jūnijā (turpmāk šajā lēmumā kopā “abi līgumi”) ar darbības ilgumu uz 10 gadiem. Šo abu līgumu darbību Hidroelectrica maksātnespējas procedūras laikā 2012. gada augusta beigās pārtrauca Hidroelectrica maksātnespējas procesa administrators Euro-Insol
   (13).

| (19) | Termoelectrica un Electrocentrale Deva savās piezīmēs Rumānijas Ekonomikas un tirdzniecības ministrijai lūdza ministriju apstiprināt abu līgumu parakstīšanu, kā izklāstīts 20.–22. apsvērumā: |
| --- | --- |

(19)

Termoelectrica un Electrocentrale Deva savās piezīmēs Rumānijas Ekonomikas un tirdzniecības ministrijai lūdza ministriju apstiprināt abu līgumu parakstīšanu, kā izklāstīts 20.–22. apsvērumā:

| (20) | Termoelectrica2008. gada 15. jūlija piezīmē Nr. 7323 norādīja: “(..) Termoelectrica SA ir izanalizējusi vairākus veidus, kā atrisināt šo steidzamo problēmu, un vienīgais, kas sniegtu jebkādu iespēju gūt strauju rezultātu un kam nav nepieciešams ES apstiprinājums ir šāds: ilgtermiņa līguma (uz 10 gadiem) parakstīšana starp Termoelectrica SA un Hidroelectrica SA par CET Paroșeni elektrostacijas Nr. 4 saražotās elektroenerģijas iepirkšanu. CET Paroșeni tiks piemērota tāda līgumcena, ko regulētā tirgū noteikusi ANRE, balstoties uz Termoelectrica SA attaisnotajām izmaksām; un ilgtermiņa līguma (aptuveni uz 10 gadiem) parakstīšana ar Compania Națională a Huilei Petroșani par ogļu iegādi. Tādējādi attiecībā uz Termoelectrica SA (SE Paroșeni) un pat Compania Națională a Huilei
   (14) (..) abiem šiem Žiu ielejas uzņēmumiem tiktu nodrošināta ilgtermiņa nākotne.” |
| --- | --- |

(20)

Termoelectrica2008. gada 15. jūlija piezīmē Nr. 7323 norādīja: “(..) Termoelectrica SA ir izanalizējusi vairākus veidus, kā atrisināt šo steidzamo problēmu, un vienīgais, kas sniegtu jebkādu iespēju gūt strauju rezultātu un kam nav nepieciešams ES apstiprinājums ir šāds: ilgtermiņa līguma (uz 10 gadiem) parakstīšana starp Termoelectrica SA un Hidroelectrica SA par CET Paroșeni elektrostacijas Nr. 4 saražotās elektroenerģijas iepirkšanu. CET Paroșeni tiks piemērota tāda līgumcena, ko regulētā tirgū noteikusi ANRE, balstoties uz Termoelectrica SA attaisnotajām izmaksām; un ilgtermiņa līguma (aptuveni uz 10 gadiem) parakstīšana ar Compania Națională a Huilei Petroșani par ogļu iegādi. Tādējādi attiecībā uz Termoelectrica SA (SE Paroșeni) un pat Compania Națională a Huilei
   (14) (..) abiem šiem Žiu ielejas uzņēmumiem tiktu nodrošināta ilgtermiņa nākotne.”

| (21) | Electrocentrale Deva2009. gada 27. maija piezīmē Nr. 10855 lūdza: “(..) Lai novērstu uzņēmuma bankrotu un radītu darbības turpināšanai nepieciešamos finansēšanas un ieguldījumu veikšanas apstākļus, lūdzam atļauju vest sarunas un noslēgt līgumu starp Electrocentrale Deva un Hidroelectrica București ar darbības ilgumu uz 10 gadiem par elektroenerģijas pārdošanu Hidroelectrica tādā apjomā, kas atbilst vidējai jaudai 150 MW, papildu tam apjomam, kas tiek piegādāts regulētā tirgū, un piemērojot tādu ANRE apstiprinātu cenu, kas segs ražošanas attaisnotās izmaksas.” |
| --- | --- |

(21)

Electrocentrale Deva2009. gada 27. maija piezīmē Nr. 10855 lūdza: “(..) Lai novērstu uzņēmuma bankrotu un radītu darbības turpināšanai nepieciešamos finansēšanas un ieguldījumu veikšanas apstākļus, lūdzam atļauju vest sarunas un noslēgt līgumu starp Electrocentrale Deva un Hidroelectrica București ar darbības ilgumu uz 10 gadiem par elektroenerģijas pārdošanu Hidroelectrica tādā apjomā, kas atbilst vidējai jaudai 150 MW, papildu tam apjomam, kas tiek piegādāts regulētā tirgū, un piemērojot tādu ANRE apstiprinātu cenu, kas segs ražošanas attaisnotās izmaksas.”

| (22) | Abas piezīmes apstiprināja Rumānijas Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas pārstāvji ministra un/vai valsts sekretāra līmenī. Abos līgumos norādīts, ka tie tika noslēgti, pamatojoties uz minētajām piezīmēm. |
| --- | --- |

(22)

Abas piezīmes apstiprināja Rumānijas Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas pārstāvji ministra un/vai valsts sekretāra līmenī. Abos līgumos norādīts, ka tie tika noslēgti, pamatojoties uz minētajām piezīmēm.

| (23) | Līgumā ar Termoelectrica nedz Hidroelectrica, nedz Termoelectrica nebija iekļauta iespēja izbeigt līgumu. Līgumā ar Electrocentrale Deva gan Hidroelectrica, gan Electrocentrale Deva bija iespēja izbeigt līgumu saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) ja otra puse kvalitātes zuduma dēļ ir zaudējusi ražotāju – piecu darbdienu laikā no minētā kvalitātes zuduma konstatēšanas dienas; ii) ja kāda no pusēm atsakās slēgt jaunu līgumu vai grozīt spēkā esošo līgumu, kam par iemeslu ir ekonomisko vai tehnisko apstākļu izmaiņas tā noslēgšanas dienā; iii) citos gadījumos, kas paredzēti jebkuros piemērojamajos normatīvajos aktos (15). |
| --- | --- |

(23)

Līgumā ar Termoelectrica nedz Hidroelectrica, nedz Termoelectrica nebija iekļauta iespēja izbeigt līgumu. Līgumā ar Electrocentrale Deva gan Hidroelectrica, gan Electrocentrale Deva bija iespēja izbeigt līgumu saskaņā ar šādiem nosacījumiem: i) ja otra puse kvalitātes zuduma dēļ ir zaudējusi ražotāju – piecu darbdienu laikā no minētā kvalitātes zuduma konstatēšanas dienas; ii) ja kāda no pusēm atsakās slēgt jaunu līgumu vai grozīt spēkā esošo līgumu, kam par iemeslu ir ekonomisko vai tehnisko apstākļu izmaiņas tā noslēgšanas dienā; iii) citos gadījumos, kas paredzēti jebkuros piemērojamajos normatīvajos aktos (15).

| (24) | Līgumā ar Termoelectrica bija iekļauti šādi elementi: i) līgumcenu ik gadu nosaka Rumānijas Enerģētikas regulatīvā iestāde (“ANRE”), balstoties uz tām ražošanas izmaksām, ko pamatojis Termoelectrica; ii) Hidroelectrica katru mēnesi pērk visu Paroseni spēkstacijas saražoto elektroenerģiju (16). No līguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad to izbeidza maksātnespējas procesa administrators, līgums tika grozīts 8 reizes (septiņi tā papildinājumi attiecās uz cenu korekcijām) (17). |
| --- | --- |

(24)

Līgumā ar Termoelectrica bija iekļauti šādi elementi: i) līgumcenu ik gadu nosaka Rumānijas Enerģētikas regulatīvā iestāde (“ANRE”), balstoties uz tām ražošanas izmaksām, ko pamatojis Termoelectrica; ii) Hidroelectrica katru mēnesi pērk visu Paroseni spēkstacijas saražoto elektroenerģiju (16). No līguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad to izbeidza maksātnespējas procesa administrators, līgums tika grozīts 8 reizes (septiņi tā papildinājumi attiecās uz cenu korekcijām) (17).

| (25) | Līgumā ar Electrocentrale Deva bija iekļauti šādi elementi: i) līgumcenu ik gadu nosaka ANRE, balstoties uz tām ražošanas izmaksām, ko pamatojis uzņēmums Electrocentrale Deva; ii) ja ANRE vairs neregulē elektroenerģijas cenas, pusēm par cenu jāvienojas sarunu ceļā, un tā nevar būt zemāka par iepriekšējā gada līgumcenu; iii) līgumslēdzējas puses neiekasēs sodanaudu vai jebkādu citu maksu gadījumā, ja pārdevējs nav piegādājis līgumā noteikto elektroenerģijas apjomu vai pircējs nav samaksājis līgumā noteikto cenu (18). No līguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad to izbeidza maksātnespējas procesa administrators, līgums tika grozīts piecas reizes (19) (visas izmaiņas bija saistītas ar cenu korekcijām). |
| --- | --- |

(25)

Līgumā ar Electrocentrale Deva bija iekļauti šādi elementi: i) līgumcenu ik gadu nosaka ANRE, balstoties uz tām ražošanas izmaksām, ko pamatojis uzņēmums Electrocentrale Deva; ii) ja ANRE vairs neregulē elektroenerģijas cenas, pusēm par cenu jāvienojas sarunu ceļā, un tā nevar būt zemāka par iepriekšējā gada līgumcenu; iii) līgumslēdzējas puses neiekasēs sodanaudu vai jebkādu citu maksu gadījumā, ja pārdevējs nav piegādājis līgumā noteikto elektroenerģijas apjomu vai pircējs nav samaksājis līgumā noteikto cenu (18). No līguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad to izbeidza maksātnespējas procesa administrators, līgums tika grozīts piecas reizes (19) (visas izmaiņas bija saistītas ar cenu korekcijām).

| (26) | Kaut arī abos līgumos ir ietverti skaidri noteikumi, kuri norāda, ka līgumcenu nosaka ANRE, faktiskās cenu korekcijas, izņemot trīs gadījumus, tika veiktas saskaņā ar Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas iepriekšēju apstiprinājumu (20). |
| --- | --- |

(26)

Kaut arī abos līgumos ir ietverti skaidri noteikumi, kuri norāda, ka līgumcenu nosaka ANRE, faktiskās cenu korekcijas, izņemot trīs gadījumus, tika veiktas saskaņā ar Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas iepriekšēju apstiprinājumu (20).

| (27) | Piemēram, Hidroelectrica savā piezīmē (datums nav salasāms) Ekonomikas un tirdzniecības ministrijai centās iegūt cenu korekcijas apstiprinājumu attiecībā uz laikposmu no 2009. gada 1. augusta līdz 2009. gada 31. decembrim, kā iemeslu norādot “ražošanas izmaksu pieaugumu”. Tajā pašā piezīmē ir skaidri norādīts, ka “abu līgumu noslēgšanas un īstenošanas mērķis ir no antracīta iegūtas elektroenerģijas pārdošana konkurences tirgū kopā ar hidroelektroenerģiju, kā arī tādu līgumu nodrošināšana abiem termoelektroenerģijas ražotājiem, ko finanšu iestādes pieņemtu kā hipotēku ilgtermiņa aizņēmumu iegūšanai, kas nepieciešami, lai veiktu elektroenerģijas ražošanas licenču saglabāšanai vajadzīgos ieguldījumus”. |
| --- | --- |

(27)

Piemēram, Hidroelectrica savā piezīmē (datums nav salasāms) Ekonomikas un tirdzniecības ministrijai centās iegūt cenu korekcijas apstiprinājumu attiecībā uz laikposmu no 2009. gada 1. augusta līdz 2009. gada 31. decembrim, kā iemeslu norādot “ražošanas izmaksu pieaugumu”. Tajā pašā piezīmē ir skaidri norādīts, ka “abu līgumu noslēgšanas un īstenošanas mērķis ir no antracīta iegūtas elektroenerģijas pārdošana konkurences tirgū kopā ar hidroelektroenerģiju, kā arī tādu līgumu nodrošināšana abiem termoelektroenerģijas ražotājiem, ko finanšu iestādes pieņemtu kā hipotēku ilgtermiņa aizņēmumu iegūšanai, kas nepieciešami, lai veiktu elektroenerģijas ražošanas licenču saglabāšanai vajadzīgos ieguldījumus”.

| (28) | Tāpat kādā citā piezīmē Hidroelectrica centās iegūt Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu 2009. gada cenas – 230 RON/MWh – saglabāšanai laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. martam, lai “gūtu ieņēmumus, kas vajadzīgi, lai turpinātu pārstrukturēt elektroenerģijas ražošanai paredzētā antracīta ražotāju un termoelektroenerģijas ražotāju (..)”. |
| --- | --- |

(28)

Tāpat kādā citā piezīmē Hidroelectrica centās iegūt Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu 2009. gada cenas – 230 RON/MWh – saglabāšanai laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. martam, lai “gūtu ieņēmumus, kas vajadzīgi, lai turpinātu pārstrukturēt elektroenerģijas ražošanai paredzētā antracīta ražotāju un termoelektroenerģijas ražotāju (..)”.

| (29) | Turklāt pēc tam, kad abi līgumi bija noslēgti, Hidroelectrica 2011. gada piezīmē Nr. 6547 centās iegūt Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu cenu koriģēšanai 2011. gadā, lai Termoelectrica un Electrocentrale Deva būtu iespējams “iegūt ilgtermiņa aizņēmumus, kas nepieciešami, lai veiktu konkrētus ieguldījumus saistībā ar elektroenerģijas ražošanas licenču saglabāšanu, un arī gūtu ieņēmumus, kas nepieciešami, lai veiktu ražotāja Compania Nationala a Huilei pārstrukturēšanu”. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt pēc tam, kad abi līgumi bija noslēgti, Hidroelectrica 2011. gada piezīmē Nr. 6547 centās iegūt Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu cenu koriģēšanai 2011. gadā, lai Termoelectrica un Electrocentrale Deva būtu iespējams “iegūt ilgtermiņa aizņēmumus, kas nepieciešami, lai veiktu konkrētus ieguldījumus saistībā ar elektroenerģijas ražošanas licenču saglabāšanu, un arī gūtu ieņēmumus, kas nepieciešami, lai veiktu ražotāja Compania Nationala a Huilei pārstrukturēšanu”.

| (30) | Visās minētajās piezīmēs skaidri norādīts, ka Hidroelectrica centās iegūt Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu, “lai pilnvarotu minēto trīs elektroenerģijas ražotāju izpildvadību parakstīt līgumu papildinājumus par jaunajām cenām”. |
| --- | --- |

(30)

Visās minētajās piezīmēs skaidri norādīts, ka Hidroelectrica centās iegūt Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu, “lai pilnvarotu minēto trīs elektroenerģijas ražotāju izpildvadību parakstīt līgumu papildinājumus par jaunajām cenām”.

| (31) | Turklāt visos abu līgumu papildinājumos par cenu korekcijām norādītas atsauces uz Hidroelectrica iekšējām piezīmēm, ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs vai arī Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas valsts sekretārs, izņemot 26. apsvērumā minētos trīs izņēmumus, kas bija par pamatu šo cenu korekciju apstiprināšanai (21). |
| --- | --- |

(31)

Turklāt visos abu līgumu papildinājumos par cenu korekcijām norādītas atsauces uz Hidroelectrica iekšējām piezīmēm, ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs vai arī Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas valsts sekretārs, izņemot 26. apsvērumā minētos trīs izņēmumus, kas bija par pamatu šo cenu korekciju apstiprināšanai (21).

| (32) | Saskaņā ar abiem līgumiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam tika iepirkts šāds elektroenerģijas apjoms par šādām vidējām cenām (22): | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Electrocentrale DEVA |
| Apjoms (GWH) | 499,8 | 308,6 | 146,4 |
| Pirkuma cena (RON/MWh) | 230,2 | 234,0 | 234,0 |

(32)

Saskaņā ar abiem līgumiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam tika iepirkts šāds elektroenerģijas apjoms par šādām vidējām cenām (22):

2009

2010

2011

Electrocentrale DEVA

Apjoms (GWH)

499,8

308,6

146,4

Pirkuma cena (RON/MWh)

230,2

234,0

234,0

| | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Termoelectrica |
| Apjoms (GWH) | 900,7 | 804,6 | 648,9 |
| Pirkuma cena (RON/MWh) | 227,4 | 230,0 | 234,4 |

2009

2010

2011

Termoelectrica

Apjoms (GWH)

900,7

804,6

648,9

Pirkuma cena (RON/MWh)

227,4

230,0

234,4

2.4.   Rumānijas elektroenerģijas tirgus

| (33) | Elektroenerģijas tirdzniecība Rumānijā lielākoties notiek divos tirgos: i) regulētā elektroenerģijas tirgū, kurā elektroenerģiju tirgo, balstoties uz regulētiem tarifiem un nosacījumiem; un ii) elektroenerģijas konkurences tirgū, kurā notiek brīva elektroenerģijas tirdzniecība un kurā galvenokārt tiek izmantoti divu veidu līgumi: samērā standarta divpusēji līgumi, kurus tirgo centralizētajā tirgū, un brīvi apspriesti divpusēji līgumi jeb tā saucamais tirgus tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem. |
| --- | --- |

(33)

Elektroenerģijas tirdzniecība Rumānijā lielākoties notiek divos tirgos: i) regulētā elektroenerģijas tirgū, kurā elektroenerģiju tirgo, balstoties uz regulētiem tarifiem un nosacījumiem; un ii) elektroenerģijas konkurences tirgū, kurā notiek brīva elektroenerģijas tirdzniecība un kurā galvenokārt tiek izmantoti divu veidu līgumi: samērā standarta divpusēji līgumi, kurus tirgo centralizētajā tirgū, un brīvi apspriesti divpusēji līgumi jeb tā saucamais tirgus tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem.

2.4.1.   Regulētais elektroenerģijas tirgus

| (34) | Darījumus regulētajā elektroenerģijas tirgū veic, izmantojot pirkšanas un pārdošanas pamatnolīgumus, kas noslēgti starp regulētajā tirgū aktīviem elektroenerģijas ražotājiem, tostarp Hidroelectrica, un “galējiem piegādātājiem”, kuri nodrošina elektroenerģijas sadali galalietotājam. Attiecināmie klienti pērk elektroenerģiju saskaņā ar regulētiem tarifiem. Regulētā tirgū ANRE ik gadu elektroenerģijas ražotājiem ex ante nosaka cenas un piegādājamos apjomus. Līdz 2009.–2010. gadam, kad sāka īstenot izvērtēšanai pakļautos līgumus, 56–61 % no Rumānijā patērētās elektroenerģijas tika tirgoti regulētā tirgū. |
| --- | --- |

(34)

Darījumus regulētajā elektroenerģijas tirgū veic, izmantojot pirkšanas un pārdošanas pamatnolīgumus, kas noslēgti starp regulētajā tirgū aktīviem elektroenerģijas ražotājiem, tostarp Hidroelectrica, un “galējiem piegādātājiem”, kuri nodrošina elektroenerģijas sadali galalietotājam. Attiecināmie klienti pērk elektroenerģiju saskaņā ar regulētiem tarifiem. Regulētā tirgū ANRE ik gadu elektroenerģijas ražotājiem ex ante nosaka cenas un piegādājamos apjomus. Līdz 2009.–2010. gadam, kad sāka īstenot izvērtēšanai pakļautos līgumus, 56–61 % no Rumānijā patērētās elektroenerģijas tika tirgoti regulētā tirgū.

2.4.2.   Elektroenerģijas konkurences tirgus

| (35) | Kopš 2005. gada elektroenerģijas konkurences tirgus Rumānijā ir sadalīts piecos konkrētos tirgos: i) centralizētie tirgi, kurus pārvalda OPCOM; ii) tirgus tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem; iii) palīgpakalpojumu tirgus; iv) balansēšanas tirgus; un v) eksporta tirgus. |
| --- | --- |

(35)

Kopš 2005. gada elektroenerģijas konkurences tirgus Rumānijā ir sadalīts piecos konkrētos tirgos: i) centralizētie tirgi, kurus pārvalda OPCOM; ii) tirgus tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem; iii) palīgpakalpojumu tirgus; iv) balansēšanas tirgus; un v) eksporta tirgus.

| (36) | Centralizētos tirgus pārvalda OPCOM. OPCOM tika izveidots kā akciju sabiedrība 2001. gadā saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 627/2000, un 100 % pieder pārvades sistēmu operatora Transelectrica meitasuzņēmumam. Saskaņā ar ANRE izsniegto licenci OPCOM bija paredzēts kā elektroenerģijas vairumtirdzniecības platforma Rumānijā. OPCOM ir vienīgā elektroenerģijas birža Rumānijā, kas kalpo kā elektroenerģijas tirdzniecības vieta un darbojas kā koordinators. |
| --- | --- |

(36)

Centralizētos tirgus pārvalda OPCOM. OPCOM tika izveidots kā akciju sabiedrība 2001. gadā saskaņā ar valdības Lēmumu Nr. 627/2000, un 100 % pieder pārvades sistēmu operatora Transelectrica meitasuzņēmumam. Saskaņā ar ANRE izsniegto licenci OPCOM bija paredzēts kā elektroenerģijas vairumtirdzniecības platforma Rumānijā. OPCOM ir vienīgā elektroenerģijas birža Rumānijā, kas kalpo kā elektroenerģijas tirdzniecības vieta un darbojas kā koordinators.

| (37) | OPCOM ir pieci tirgus segmentu veidi: i) nākamās dienas tirgus; ii) tekošās dienas tirgus (23); iii) centralizēts divpusējais tirgus, proti, centralizēts tirgus divpusējiem līgumiem, par kuriem veikta publiska izsole OPCOM-PCCB, un centralizēts tirgus divpusējiem līgumiem, par kuriem veiktas ilgstošas sarunas, – CMBC-CN; iv) centralizēts tirgus zaļajiem sertifikātiem; un v) platforma siltumnīcefekta gāzu emisiju sertifikātu tirdzniecībai. Darījumi OPCOM sākās tikai 2005. gadā un tikai nākamās dienas un OPCOM-PCCB tirgus segmentos. |
| --- | --- |

(37)

OPCOM ir pieci tirgus segmentu veidi: i) nākamās dienas tirgus; ii) tekošās dienas tirgus (23); iii) centralizēts divpusējais tirgus, proti, centralizēts tirgus divpusējiem līgumiem, par kuriem veikta publiska izsole OPCOM-PCCB, un centralizēts tirgus divpusējiem līgumiem, par kuriem veiktas ilgstošas sarunas, – CMBC-CN; iv) centralizēts tirgus zaļajiem sertifikātiem; un v) platforma siltumnīcefekta gāzu emisiju sertifikātu tirdzniecībai. Darījumi OPCOM sākās tikai 2005. gadā un tikai nākamās dienas un OPCOM-PCCB tirgus segmentos.

| (38) | Abi līgumi tika slēgti Rumānijas tirgū, kas paredzēts tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem, un šajā gadījumā šis tirgus segments ir jānovērtē. |
| --- | --- |

(38)

Abi līgumi tika slēgti Rumānijas tirgū, kas paredzēts tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem, un šajā gadījumā šis tirgus segments ir jānovērtē.

2.4.3.   OPCOM-PCCB

| (39) | OPCOM-PCCB tirgus segmentā OPCOM rīko elektroenerģijas pārdošanas un pirkšanas publiskas izsoles. Katrs ražotājs/piegādātājs/patērētājs savus pārdošanas/pirkšanas piedāvājumus iesniedz tirgus operatoram. Katrā piedāvājumā jānorāda: i) minimālā cena, par kādu persona elektroenerģiju pārdos, vai arī maksimālā cena, par kādu persona elektroenerģiju pirks; un ii) pamatnolīgums, saskaņā ar kuru persona, kas iesniedz piedāvājumu, plāno elektroenerģiju piegādāt/pirkt. Pārdošanas un pirkšanas piedāvājumos konkrēti norāda piegādes nosacījumus, tostarp elektroenerģijas apjomu, termiņu (no vismaz viena mēneša līdz vienam gadam), kā arī plānoto pamatlīgumu. Attiecībā uz cenu tiek ievērots labākās pretpiedāvājuma cenas princips. Līdz 2009. un 2010. gadam, kad abus līgumus sāka īstenot, OPCOM-PCCB tirgū tika pārdots mazāk nekā 7 % no Rumānijā saražotās elektroenerģijas. |
| --- | --- |

(39)

OPCOM-PCCB tirgus segmentā OPCOM rīko elektroenerģijas pārdošanas un pirkšanas publiskas izsoles. Katrs ražotājs/piegādātājs/patērētājs savus pārdošanas/pirkšanas piedāvājumus iesniedz tirgus operatoram. Katrā piedāvājumā jānorāda: i) minimālā cena, par kādu persona elektroenerģiju pārdos, vai arī maksimālā cena, par kādu persona elektroenerģiju pirks; un ii) pamatnolīgums, saskaņā ar kuru persona, kas iesniedz piedāvājumu, plāno elektroenerģiju piegādāt/pirkt. Pārdošanas un pirkšanas piedāvājumos konkrēti norāda piegādes nosacījumus, tostarp elektroenerģijas apjomu, termiņu (no vismaz viena mēneša līdz vienam gadam), kā arī plānoto pamatlīgumu. Attiecībā uz cenu tiek ievērots labākās pretpiedāvājuma cenas princips. Līdz 2009. un 2010. gadam, kad abus līgumus sāka īstenot, OPCOM-PCCB tirgū tika pārdots mazāk nekā 7 % no Rumānijā saražotās elektroenerģijas.

| (40) | Pēc tam, kad tika publicēts lēmums par procedūras uzsākšanu, Komisija saskaņā ar Līguma 102. pantu pieņēma lēmumu, jo konstatēja, ka OPCOM pārvaldītā elektroenerģijas birža veido būtisku pakalpojuma tirgu, kurā OPCOM ir dominējošs dalībnieks, atsevišķi no tiešu sarunu ceļā noslēgtu līgumu tirgus (24). |
| --- | --- |

(40)

Pēc tam, kad tika publicēts lēmums par procedūras uzsākšanu, Komisija saskaņā ar Līguma 102. pantu pieņēma lēmumu, jo konstatēja, ka OPCOM pārvaldītā elektroenerģijas birža veido būtisku pakalpojuma tirgu, kurā OPCOM ir dominējošs dalībnieks, atsevišķi no tiešu sarunu ceļā noslēgtu līgumu tirgus (24).

2.4.4.   Tirgus tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem

| (41) | Tirgus tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem ir brīvs tirgus, ko neregulē ANRE. Līgumslēdzējas puses divpusēji pārrunā apjomus, cenas un citus līguma pantus. Tas pusēm sniedz ļoti lielu elastību, pārrunājot pārdošanas līgumu noteikumus. Līgumu noteikumi ir konfidenciāli. |
| --- | --- |

(41)

Tirgus tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem ir brīvs tirgus, ko neregulē ANRE. Līgumslēdzējas puses divpusēji pārrunā apjomus, cenas un citus līguma pantus. Tas pusēm sniedz ļoti lielu elastību, pārrunājot pārdošanas līgumu noteikumus. Līgumu noteikumi ir konfidenciāli.

2.4.5.   Īss apraksts par tiešu sarunu ceļā noslēgtiem līgumiem, kuri tika noslēgti vienlaikus ar abiem līgumiem

| (42) | Komisija 2014. gada 21. februāra vēstulē Rumānijas iestādēm lūdza sniegt informāciju par citiem Rumānijas tirgū noslēgtiem divpusēji apspriestiem līgumiem, neskaitot šos abus līgumus, kuriem būtu salīdzināmi darbības laiki un elektroenerģijas piegādes apjomi. Komisijas lūgums aptvēra visus Rumānijas elektroenerģijas piegādātājus – gan valstij piederošos, gan privātos. Rumānijas iestādes 2014. gada 14. maijā iesniedza lūgtos būtiskos elementus no visiem līgumiem, ko bija parakstījuši tie elektroenerģijas pircēji, kuri ik gadu patērē vairāk nekā 150 GWh elektroenerģijas, un par katru gadu laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam (25). |
| --- | --- |

(42)

Komisija 2014. gada 21. februāra vēstulē Rumānijas iestādēm lūdza sniegt informāciju par citiem Rumānijas tirgū noslēgtiem divpusēji apspriestiem līgumiem, neskaitot šos abus līgumus, kuriem būtu salīdzināmi darbības laiki un elektroenerģijas piegādes apjomi. Komisijas lūgums aptvēra visus Rumānijas elektroenerģijas piegādātājus – gan valstij piederošos, gan privātos. Rumānijas iestādes 2014. gada 14. maijā iesniedza lūgtos būtiskos elementus no visiem līgumiem, ko bija parakstījuši tie elektroenerģijas pircēji, kuri ik gadu patērē vairāk nekā 150 GWh elektroenerģijas, un par katru gadu laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam (25).

| (43) | Rumānijas iestādes uzsvēra, ka visi līgumi, kurus mazumtirdzniecības tirgū noslēguši patērētāji, kas nav mājsaimniecības, saskaņā ar konkurences nosacījumiem attiecīgajā laikposmā bija pakļauti ad hoc datu vākšanai, ko bija pieprasījusi Komisija. Konkrēti Rumānijas iestādes no spēkā esošiem līgumiem iesniedza 75 datu kopas par vienu vai vairākiem gadiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam, kuras attiecās uz šo lietu. Komisija saprot, ka Rumānijas iestādes iesniedza attiecīgos datus par visiem līgumiem, kas atbilst Komisijas kritērijiem (salīdzināmi darbības laiki un apjomi) par attiecīgo 2009.–2011. gada periodu. Abi līgumi veidoja aptuveni 17 % no kopējā Rumānijas piegādātā elektroenerģijas apjoma, par ko no 2009. līdz 2011. gadam bija parakstīti tiešu sarunu ceļā noslēgti līgumi. |
| --- | --- |

(43)

Rumānijas iestādes uzsvēra, ka visi līgumi, kurus mazumtirdzniecības tirgū noslēguši patērētāji, kas nav mājsaimniecības, saskaņā ar konkurences nosacījumiem attiecīgajā laikposmā bija pakļauti ad hoc datu vākšanai, ko bija pieprasījusi Komisija. Konkrēti Rumānijas iestādes no spēkā esošiem līgumiem iesniedza 75 datu kopas par vienu vai vairākiem gadiem laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam, kuras attiecās uz šo lietu. Komisija saprot, ka Rumānijas iestādes iesniedza attiecīgos datus par visiem līgumiem, kas atbilst Komisijas kritērijiem (salīdzināmi darbības laiki un apjomi) par attiecīgo 2009.–2011. gada periodu. Abi līgumi veidoja aptuveni 17 % no kopējā Rumānijas piegādātā elektroenerģijas apjoma, par ko no 2009. līdz 2011. gadam bija parakstīti tiešu sarunu ceļā noslēgti līgumi.

| (44) | Rumānijas iestāžu iesniegtie dati atklāja, kādas bija augstākās cenas, kuras brīvajā tirgū tika maksātas par elektroenerģijas pārdošanu mazumtirdzniecībā laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam: 2009. gadā – 266,5 RON/MWh; 2010. gadā – 229,96 RON/MWh un 2011. gadā – 232,33 RON/MWh. Tomēr, skatot katru līgumu atsevišķi, tajos norādītais apjoms bija mazāks nekā katrā no abiem līgumiem. |
| --- | --- |

(44)

Rumānijas iestāžu iesniegtie dati atklāja, kādas bija augstākās cenas, kuras brīvajā tirgū tika maksātas par elektroenerģijas pārdošanu mazumtirdzniecībā laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam: 2009. gadā – 266,5 RON/MWh; 2010. gadā – 229,96 RON/MWh un 2011. gadā – 232,33 RON/MWh. Tomēr, skatot katru līgumu atsevišķi, tajos norādītais apjoms bija mazāks nekā katrā no abiem līgumiem.

| (45) | Izvērtējot informāciju saistībā ar līgumiem, kurus noslēguši citi piegādātāji, nevis Termoelectrica un Electrocentrale Deva, redzams, ka 2009. gadā, kad tika sākta abu līgumu īstenošana, neviens cits piegādātājs nenoslēdza tādu piegādes līgumu, kas būtu pietiekami līdzīgs šiem abiem līgumiem attiecībā uz apjomiem (katrā aptuveni 900 GWh un 500 GWh) un darbības laiku (10 gadi). Abu līgumu salīdzināšanai ir jēga tikai tad, ja to veic ar tādiem līgumiem, kas slēgti par tādiem pašiem apjomiem, uz tādu pašu darbības laiku un/vai stājās spēkā tajā pašā dienā. Tā kā tādi pilnībā salīdzināmi līgumi nepastāvēja, ir jāveic tāda ekonometriskā analīze par atšķirībām līgumos, kuras pamatojums un rezultāti ir izklāstīti 77.–80. apsvērumā un pielikumā. |
| --- | --- |

(45)

Izvērtējot informāciju saistībā ar līgumiem, kurus noslēguši citi piegādātāji, nevis Termoelectrica un Electrocentrale Deva, redzams, ka 2009. gadā, kad tika sākta abu līgumu īstenošana, neviens cits piegādātājs nenoslēdza tādu piegādes līgumu, kas būtu pietiekami līdzīgs šiem abiem līgumiem attiecībā uz apjomiem (katrā aptuveni 900 GWh un 500 GWh) un darbības laiku (10 gadi). Abu līgumu salīdzināšanai ir jēga tikai tad, ja to veic ar tādiem līgumiem, kas slēgti par tādiem pašiem apjomiem, uz tādu pašu darbības laiku un/vai stājās spēkā tajā pašā dienā. Tā kā tādi pilnībā salīdzināmi līgumi nepastāvēja, ir jāveic tāda ekonometriskā analīze par atšķirībām līgumos, kuras pamatojums un rezultāti ir izklāstīti 77.–80. apsvērumā un pielikumā.

2.4.6.   Elektroenerģijas pārdošanas līgumi ar Hidroelectrica

| (46) | Laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam Hidroelectrica aptuveni 60 % elektroenerģijas pārdeva arī citiem privātajiem pircējiem, izmantojot vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības ilgtermiņa līgumus, par kuriem Komisija veic izmeklēšanu (26). Hidroelectrica noteiktās pārdošanas cenas šajos līgumos bija par vairāk nekā 40 % zemākas nekā vidējās vairumtirdzniecības iepirkuma cenas, ko Hidroelectrica maksāja Termoelectrica un Electrocentrale Deva. Piemēram, augstākā elektroenerģijas pārdošanas cena saskaņā ar tādiem līgumiem 2009. gadā bija 159,8 RON/MWh, bet 2010. gadā – 168 RON/MWh. |
| --- | --- |

(46)

Laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam Hidroelectrica aptuveni 60 % elektroenerģijas pārdeva arī citiem privātajiem pircējiem, izmantojot vairumtirdzniecības un mazumtirdzniecības ilgtermiņa līgumus, par kuriem Komisija veic izmeklēšanu (26). Hidroelectrica noteiktās pārdošanas cenas šajos līgumos bija par vairāk nekā 40 % zemākas nekā vidējās vairumtirdzniecības iepirkuma cenas, ko Hidroelectrica maksāja Termoelectrica un Electrocentrale Deva. Piemēram, augstākā elektroenerģijas pārdošanas cena saskaņā ar tādiem līgumiem 2009. gadā bija 159,8 RON/MWh, bet 2010. gadā – 168 RON/MWh.

| (47) | Hidroelectrica arī slēdza elektroenerģijas pārdošanas līgumus ar citām pusēm par zemākiem apjomiem (27). Augstākā elektroenerģijas pārdošanas cena attiecīgajā laikposmā saskaņā ar tādiem mazumtirdzniecības līgumiem bija 185 RON/MWh 2009. gadā, 190 RON/MWh 2010. gadā un 160 RON/MWh 2011. gadā, kas ir vidēji par aptuveni 13 % mazāk nekā vairumtirdzniecības cenas, ko Hidroelectrica maksāja uzņēmumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva. |
| --- | --- |

(47)

Hidroelectrica arī slēdza elektroenerģijas pārdošanas līgumus ar citām pusēm par zemākiem apjomiem (27). Augstākā elektroenerģijas pārdošanas cena attiecīgajā laikposmā saskaņā ar tādiem mazumtirdzniecības līgumiem bija 185 RON/MWh 2009. gadā, 190 RON/MWh 2010. gadā un 160 RON/MWh 2011. gadā, kas ir vidēji par aptuveni 13 % mazāk nekā vairumtirdzniecības cenas, ko Hidroelectrica maksāja uzņēmumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva.

2.5.   Norises pēc 2011. gada un Termoelectrica, Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni un CEH savstarpējā saistība

| (48) | Termoelectrica Paroseni spēkstacija, kas faktiski piegādāja to elektroenerģijas apjomu, kas bija nopirkts saskaņā ar līgumu ar Termoelectrica, kļuva par atsevišķu vienību un 2011. gada 11. jūlijā tika iekļauta Rumānijas Tirdzniecības reģistrā ar nosaukumu Electrocentrale Paroseni
   (28). Electrocentrale Paroseni2011. gada 22. septembrī saskaņā ar līgumu ar Hidroelectrica pārņēma visas Termoelectrica tiesības un pienākumus. Electrocentrale Paroseni piegādāja elektroenerģiju Hidroelectrica 2011. gada septembrī un oktobrī, kaut arī tās apjomi bija niecīgi. |
| --- | --- |

(48)

Termoelectrica Paroseni spēkstacija, kas faktiski piegādāja to elektroenerģijas apjomu, kas bija nopirkts saskaņā ar līgumu ar Termoelectrica, kļuva par atsevišķu vienību un 2011. gada 11. jūlijā tika iekļauta Rumānijas Tirdzniecības reģistrā ar nosaukumu Electrocentrale Paroseni
   (28). Electrocentrale Paroseni2011. gada 22. septembrī saskaņā ar līgumu ar Hidroelectrica pārņēma visas Termoelectrica tiesības un pienākumus. Electrocentrale Paroseni piegādāja elektroenerģiju Hidroelectrica 2011. gada septembrī un oktobrī, kaut arī tās apjomi bija niecīgi.

| (49) | Dienā, kad elektroenerģijas piegāde saskaņā ar abiem līgumiem tika pārtraukta, Termoelectrica joprojām bija vienīgais Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni kapitāla daļu turētājs. |
| --- | --- |

(49)

Dienā, kad elektroenerģijas piegāde saskaņā ar abiem līgumiem tika pārtraukta, Termoelectrica joprojām bija vienīgais Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni kapitāla daļu turētājs.

| (50) | Izdodot Ārkārtas rīkojumu Nr. 84/2011 (29), starp Termoelectrica un valsti tika veikta parāda konvertēšana pašu kapitālā. Līdz ar to Termoelectrica savas kapitāla daļas dažādos uzņēmumos (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni un Electrocentrale Bucuresti) nodeva valstij, tādējādi nosedzot savus parādus pret valsti. Šī kapitāla daļu nodošana bija balstīta uz neatkarīga vērtētāja sagatavotiem novērtēšanas ziņojumiem. |
| --- | --- |

(50)

Izdodot Ārkārtas rīkojumu Nr. 84/2011 (29), starp Termoelectrica un valsti tika veikta parāda konvertēšana pašu kapitālā. Līdz ar to Termoelectrica savas kapitāla daļas dažādos uzņēmumos (Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni un Electrocentrale Bucuresti) nodeva valstij, tādējādi nosedzot savus parādus pret valsti. Šī kapitāla daļu nodošana bija balstīta uz neatkarīga vērtētāja sagatavotiem novērtēšanas ziņojumiem.

| (51) | Electrocentrale Paroșeni un Electrocentrale Deva tika apvienotas vienā juridiskajā personā ar nosaukumu Complexul Energetic Hunedoara (“CEH”), kas pilnībā piederēja valstij un 2012. gada 1. novembrī tika reģistrēta Rumānijas Tirdzniecības reģistrā. CEH pārņēma visas Electrocentrale Paroseni un Electrocentrale Deva tiesības un pienākumus. CEH2013. gada 1. augustā pārņēma arī Societatea Nationala a Huilei, kas bija no valstij piederošajam Compania Nationala a Huilei atdalītajām raktuvēm, kuras piegādāja ogles uzņēmumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva. Šobrīd visi trīs uzņēmumi ir klasificēti kā CEH filiāles bez juridiskas personas statusa. |
| --- | --- |

(51)

Electrocentrale Paroșeni un Electrocentrale Deva tika apvienotas vienā juridiskajā personā ar nosaukumu Complexul Energetic Hunedoara (“CEH”), kas pilnībā piederēja valstij un 2012. gada 1. novembrī tika reģistrēta Rumānijas Tirdzniecības reģistrā. CEH pārņēma visas Electrocentrale Paroseni un Electrocentrale Deva tiesības un pienākumus. CEH2013. gada 1. augustā pārņēma arī Societatea Nationala a Huilei, kas bija no valstij piederošajam Compania Nationala a Huilei atdalītajām raktuvēm, kuras piegādāja ogles uzņēmumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva. Šobrīd visi trīs uzņēmumi ir klasificēti kā CEH filiāles bez juridiskas personas statusa.

| (52) | Termoelectrica atrodas likvidācijas procesā (30), un saskaņā ar 2013. gada 1. oktobra ziņojumu tā aktīvu tirgus vērtība ir aptuveni EUR 80 miljoni, likvidācijas vērtība – aptuveni EUR 60,5 miljoni. Tomēr Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni un Electrocentrale Bucuresti parādi joprojām tika piedēvēti uzņēmumam Termoelectrica. |
| --- | --- |

(52)

Termoelectrica atrodas likvidācijas procesā (30), un saskaņā ar 2013. gada 1. oktobra ziņojumu tā aktīvu tirgus vērtība ir aptuveni EUR 80 miljoni, likvidācijas vērtība – aptuveni EUR 60,5 miljoni. Tomēr Electrocentrale Deva, Electrocentrale Paroseni un Electrocentrale Bucuresti parādi joprojām tika piedēvēti uzņēmumam Termoelectrica.

| (53) | Norises pēc 2011. gada saistībā ar Termoelectrica un Electrocentrale Deva, kā arī daudzveidīgā savstarpējā saistība, kas izklāstīta 48.–52. apsvērumā, ērtības labad ir attēlotas šajā grafikā: |
| --- | --- |

(53)

Norises pēc 2011. gada saistībā ar Termoelectrica un Electrocentrale Deva, kā arī daudzveidīgā savstarpējā saistība, kas izklāstīta 48.–52. apsvērumā, ērtības labad ir attēlotas šajā grafikā:

Image

3.   PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (54) | Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda bažas par to, vai abos līgumos noteiktās elektroenerģijas iegādes cenas bija atbilstīgas tirgus nosacījumiem un vai tie ietvēra valsts atbalstu. Ja tie ietvēra valsts atbalstu, Komisija pauda bažas par to, vai tāds atbalsts būtu saderīgs ar Līgumu. |
| --- | --- |

(54)

Lēmumā par procedūras uzsākšanu Komisija pauda bažas par to, vai abos līgumos noteiktās elektroenerģijas iegādes cenas bija atbilstīgas tirgus nosacījumiem un vai tie ietvēra valsts atbalstu. Ja tie ietvēra valsts atbalstu, Komisija pauda bažas par to, vai tāds atbalsts būtu saderīgs ar Līgumu.

| (55) | Komisija salīdzināja abos līgumos paredzētās cenas ar elektroenerģijas tirdzniecības cenām OPCOM-PCCB tirgū un pamanīja, ka tās cenas, ko Hidroelectrica maksāja iespējamajiem atbalsta saņēmējiem par elektroenerģiju, bija par 40 %-55 % augstākas nekā brīvajā elektroenerģijas biržas tirgū OPCOM-PCCB dominējošā elektroenerģijas cena. Šķietami tādēļ Hidroelectrica izdevumi bija lielāki nekā nepieciešams, savukārt iespējamajiem saņēmējiem tika piešķirts atbalsts, kas palielināja to ieņēmumus, turklāt bez jebkādas ieceres sasniegt kādu konkrētu kopīgu interešu mērķi. Līdz ar to Komisija pieņēma sākotnējo viedokli, ka iespējamie atbalsta saņēmēji ir guvuši nepamatotu priekšrocību mākslīgi paaugstinātu elektroenerģijas cenu veidā abos līgumos un šo abu līgumu turpmākajos grozījumos. |
| --- | --- |

(55)

Komisija salīdzināja abos līgumos paredzētās cenas ar elektroenerģijas tirdzniecības cenām OPCOM-PCCB tirgū un pamanīja, ka tās cenas, ko Hidroelectrica maksāja iespējamajiem atbalsta saņēmējiem par elektroenerģiju, bija par 40 %-55 % augstākas nekā brīvajā elektroenerģijas biržas tirgū OPCOM-PCCB dominējošā elektroenerģijas cena. Šķietami tādēļ Hidroelectrica izdevumi bija lielāki nekā nepieciešams, savukārt iespējamajiem saņēmējiem tika piešķirts atbalsts, kas palielināja to ieņēmumus, turklāt bez jebkādas ieceres sasniegt kādu konkrētu kopīgu interešu mērķi. Līdz ar to Komisija pieņēma sākotnējo viedokli, ka iespējamie atbalsta saņēmēji ir guvuši nepamatotu priekšrocību mākslīgi paaugstinātu elektroenerģijas cenu veidā abos līgumos un šo abu līgumu turpmākajos grozījumos.

| (56) | Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka izvērtējamie elektroenerģijas tarifi pēc būtības bija selektīvi, jo tie tika piemēroti tikai dažiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(56)

Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka izvērtējamie elektroenerģijas tarifi pēc būtības bija selektīvi, jo tie tika piemēroti tikai dažiem uzņēmumiem.

| (57) | Turklāt Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka preferenciālie elektroenerģijas tarifi varētu ietvert valsts līdzekļu pārnešanu, ko varētu attiecināt uz valsti, jo Hidroelectrica kontrolēja Rumānijas valsts (80,06 % akciju kapitāla piederēja Rumānijai). Turklāt Komisija ņēma vērā Ministrijas rīkojumu Nr. 445/2009, ar ko Ekonomikas, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides ministrijas pārstāvjiem un valstij piederošo elektroenerģijas uzņēmumu valdes locekļiem bija pienākums nodrošināt, ka, sākot ar 2010. gada 31. martu, vairumtirdzniecības tirgum paredzētā elektroenerģija tiek tirgota tikai OPCOM. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka preferenciālie elektroenerģijas tarifi varētu ietvert valsts līdzekļu pārnešanu, ko varētu attiecināt uz valsti, jo Hidroelectrica kontrolēja Rumānijas valsts (80,06 % akciju kapitāla piederēja Rumānijai). Turklāt Komisija ņēma vērā Ministrijas rīkojumu Nr. 445/2009, ar ko Ekonomikas, tirdzniecības un uzņēmējdarbības vides ministrijas pārstāvjiem un valstij piederošo elektroenerģijas uzņēmumu valdes locekļiem bija pienākums nodrošināt, ka, sākot ar 2010. gada 31. martu, vairumtirdzniecības tirgum paredzētā elektroenerģija tiek tirgota tikai OPCOM.

| (58) | Rezultātā Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas pārstāvjiem bija iespējams kontrolēt vai vismaz ietekmēt valstij piederošo uzņēmumu līgumu slēgšanas praksi, tostarp līguma ar Hidroelectrica slēgšanas praksi. Tas būtu varējis ietekmēt tirdzniecību Savienībā Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(58)

Rezultātā Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas pārstāvjiem bija iespējams kontrolēt vai vismaz ietekmēt valstij piederošo uzņēmumu līgumu slēgšanas praksi, tostarp līguma ar Hidroelectrica slēgšanas praksi. Tas būtu varējis ietekmēt tirdzniecību Savienībā Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

| (59) | Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka, ja abos līgumos bija iekļauts valsts atbalsts, tad tie bija jāuzskata par atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktā noteiktos paziņošanas un pārtraukšanas pienākumus. |
| --- | --- |

(59)

Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka, ja abos līgumos bija iekļauts valsts atbalsts, tad tie bija jāuzskata par atbalstu, kas piešķirts, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktā noteiktos paziņošanas un pārtraukšanas pienākumus.

| (60) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka preferenciālie elektroenerģijas tarifi, iespējams, ietver valsts atbalstu, un aicināja Rumāniju sniegt pietiekamu informāciju, lai šīs bažas mazinātu. |
| --- | --- |

(60)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija pieņēma sākotnēju secinājumu, ka preferenciālie elektroenerģijas tarifi, iespējams, ietver valsts atbalstu, un aicināja Rumāniju sniegt pietiekamu informāciju, lai šīs bažas mazinātu.

4.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES

| (61) | Rumānijas iestādes atturējās no jebkādu apsvērumu sniegšanas par to, vai abi šie līgumi ietvēra valsts atbalstu. Rumānija 2013. gada 24. martā sniedza apsvērumus par trešo personu piezīmēm attiecībā uz citiem ar Hidroelectrica saistītiem gadījumiem, par kuriem arī Komisija veica izmeklēšanu (31). Rumānijas iestādes kārtējo reizi atturējās no jebkādu viedokļu sniegšanas. |
| --- | --- |

(61)

Rumānijas iestādes atturējās no jebkādu apsvērumu sniegšanas par to, vai abi šie līgumi ietvēra valsts atbalstu. Rumānija 2013. gada 24. martā sniedza apsvērumus par trešo personu piezīmēm attiecībā uz citiem ar Hidroelectrica saistītiem gadījumiem, par kuriem arī Komisija veica izmeklēšanu (31). Rumānijas iestādes kārtējo reizi atturējās no jebkādu viedokļu sniegšanas.

| (62) | Saskaņā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru Rumānijas iestādes tika lūgtas izskaidrot abu līgumu slēgšanas ekonomisko pamatu. Šajā sakarībā Rumānija nesniedza nekādu pamatojumu. Rumānija vienīgi norādīja, ka abi līgumi ļāva Hidroelectrica veiksmīgāk noteikt ar elektroenerģijas pirkšanu saistīto izmaksu maksimālo vērtību, tādējādi sniedzot aizsardzību pret cenu svārstībām tūlītējā tirgū. |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar oficiālo izmeklēšanas procedūru Rumānijas iestādes tika lūgtas izskaidrot abu līgumu slēgšanas ekonomisko pamatu. Šajā sakarībā Rumānija nesniedza nekādu pamatojumu. Rumānija vienīgi norādīja, ka abi līgumi ļāva Hidroelectrica veiksmīgāk noteikt ar elektroenerģijas pirkšanu saistīto izmaksu maksimālo vērtību, tādējādi sniedzot aizsardzību pret cenu svārstībām tūlītējā tirgū.

| (63) | Turklāt Rumānijas iestādes arī paskaidroja, ka abi līgumi nebija palīdzības nolīgumi, kā tas noteikts Hidroelectrica maksātnespējas procesa administratora ziņojumā par Hidroelectrica maksātnespējas cēloņiem (32). Saskaņā ar minēto ziņojumu palīdzības nolīgumi ir tādi līgumi, kurus Hidroelectrica noslēdza, lai likvidētu ražošanas pārtraukumus. Tāda līguma mērķis ir nepieļaut maksājumu veikšanu saistībā ar jebkādiem zaudējumiem, ko izraisījusi līgumā noteiktā piegādes pienākuma neievērošana. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt Rumānijas iestādes arī paskaidroja, ka abi līgumi nebija palīdzības nolīgumi, kā tas noteikts Hidroelectrica maksātnespējas procesa administratora ziņojumā par Hidroelectrica maksātnespējas cēloņiem (32). Saskaņā ar minēto ziņojumu palīdzības nolīgumi ir tādi līgumi, kurus Hidroelectrica noslēdza, lai likvidētu ražošanas pārtraukumus. Tāda līguma mērķis ir nepieļaut maksājumu veikšanu saistībā ar jebkādiem zaudējumiem, ko izraisījusi līgumā noteiktā piegādes pienākuma neievērošana.

| (64) | Rumānijas iestādes paskaidroja (33), kādēļ praksē, izņemot 28. apsvērumā minētos trīs gadījumus, ANRE nenoteica tādas līgumcenas, kā norādīts abos līgumos. Tika paskaidrots, ka abi līgumi netika noslēgti regulētajā tirgū, un tādēļ ANRE šo cenu nekoriģēja. Rumānijas iestādes arī paskaidroja, ka: i) sākumā ANRE iesniedza Ekonomikas un tirdzniecības ministrijai minimālo un maksimālo robežvērtību, kas bija par pamatu cenu noteikšanai; ii) tādas robežvērtības tika izveidotas, pamatojoties uz skaidri noteiktiem tehniskajiem parametriem, kas ir specifiski termoelektroenerģijas ražotājiem; iii) ANRE galu galā šādu praksi izbeidza, un to pārņēma Ekonomikas un tirdzniecības ministrija, balstoties uz principiem, kuri līdzinājās ANRE izmantotajiem. |
| --- | --- |

(64)

Rumānijas iestādes paskaidroja (33), kādēļ praksē, izņemot 28. apsvērumā minētos trīs gadījumus, ANRE nenoteica tādas līgumcenas, kā norādīts abos līgumos. Tika paskaidrots, ka abi līgumi netika noslēgti regulētajā tirgū, un tādēļ ANRE šo cenu nekoriģēja. Rumānijas iestādes arī paskaidroja, ka: i) sākumā ANRE iesniedza Ekonomikas un tirdzniecības ministrijai minimālo un maksimālo robežvērtību, kas bija par pamatu cenu noteikšanai; ii) tādas robežvērtības tika izveidotas, pamatojoties uz skaidri noteiktiem tehniskajiem parametriem, kas ir specifiski termoelektroenerģijas ražotājiem; iii) ANRE galu galā šādu praksi izbeidza, un to pārņēma Ekonomikas un tirdzniecības ministrija, balstoties uz principiem, kuri līdzinājās ANRE izmantotajiem.

| (65) | Attiecībā uz līgumu ar Termoelectrica Rumānijas iestādes apstiprināja, ka Hidroelectrica bija vienīgais Termoelectrica Paroseni spēkstacijas saražotās elektroenerģijas patērētājs. Turklāt tika izskaidrots, ka Hidroelectrica nenopirka visu elektroenerģijas apjomu, kā tas sākotnēji bija noteikts līgumā, bet tā vietā nopirka tikai to apjomu, kas nepieciešams, lai segtu ražošanas svārstības, kas rodas neparedzamo hidroloģisko apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz līgumu ar Termoelectrica Rumānijas iestādes apstiprināja, ka Hidroelectrica bija vienīgais Termoelectrica Paroseni spēkstacijas saražotās elektroenerģijas patērētājs. Turklāt tika izskaidrots, ka Hidroelectrica nenopirka visu elektroenerģijas apjomu, kā tas sākotnēji bija noteikts līgumā, bet tā vietā nopirka tikai to apjomu, kas nepieciešams, lai segtu ražošanas svārstības, kas rodas neparedzamo hidroloģisko apstākļu dēļ.

| (66) | Attiecībā uz līgumu ar Electrocentrale Deva Rumānijas iestādes paskaidroja, ka attiecīgajā laikposmā (2009.–2011. gadā) Electrocentrale Deva elektroenerģiju pārdeva ne tikai Hidroelectrica, bet arī citiem klientiem. Tādējādi tika pierādīts, ka 2010. un 2011. gadā Electrocentrale Deva par salīdzināmām cenām pārdeva milzīgus elektroenerģijas apjomus (tādus pašus vai pat lielākus) ne tikai Hidroelectrica, bet arī citiem klientiem (34). |
| --- | --- |

(66)

Attiecībā uz līgumu ar Electrocentrale Deva Rumānijas iestādes paskaidroja, ka attiecīgajā laikposmā (2009.–2011. gadā) Electrocentrale Deva elektroenerģiju pārdeva ne tikai Hidroelectrica, bet arī citiem klientiem. Tādējādi tika pierādīts, ka 2010. un 2011. gadā Electrocentrale Deva par salīdzināmām cenām pārdeva milzīgus elektroenerģijas apjomus (tādus pašus vai pat lielākus) ne tikai Hidroelectrica, bet arī citiem klientiem (34).

5.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

| (67) | Savos sākotnējos apsvērumos par lēmumu uzsākt procedūru gan Termoelectrica, gan Electrocentrale Deva apgalvoja, ka neviena no sākotnējām līgumcenām, nedz arī to turpmākās izmaiņas tiem nepiešķīra nekādas priekšrocības, un norādīja, ka minētās cenas noteica ANRE un tās tika aprēķinātas, pamatojoties uz šo uzņēmumu ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(67)

Savos sākotnējos apsvērumos par lēmumu uzsākt procedūru gan Termoelectrica, gan Electrocentrale Deva apgalvoja, ka neviena no sākotnējām līgumcenām, nedz arī to turpmākās izmaiņas tiem nepiešķīra nekādas priekšrocības, un norādīja, ka minētās cenas noteica ANRE un tās tika aprēķinātas, pamatojoties uz šo uzņēmumu ražošanas izmaksām.

| (68) | Turklāt Rumānija norādīja, ka līgumcenu turpmākās izmaiņas ietekmēja naftas (35) vai ogļu (36) cenu pieaugums. Electrocentrale Deva arī apgalvoja, ka elektroenerģijas cenu par aptuveni 70 % ietekmēja ogļu cena. |
| --- | --- |

(68)

Turklāt Rumānija norādīja, ka līgumcenu turpmākās izmaiņas ietekmēja naftas (35) vai ogļu (36) cenu pieaugums. Electrocentrale Deva arī apgalvoja, ka elektroenerģijas cenu par aptuveni 70 % ietekmēja ogļu cena.

6.   NOVĒRTĒJUMS

| (69) | Šajā lēmumā Komisija novērtē, vai Termoelectrica un Electrocentrale Deva saņēma valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, skatīt 101. apsvērumu, un, ja tā notika, vai tāds atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, skatīt 102.–105. apsvērumu. |
| --- | --- |

(69)

Šajā lēmumā Komisija novērtē, vai Termoelectrica un Electrocentrale Deva saņēma valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, skatīt 101. apsvērumu, un, ja tā notika, vai tāds atbalsts varētu būt saderīgs ar iekšējo tirgu, skatīt 102.–105. apsvērumu.

6.1.   Valsts atbalsta esība

| (70) | Līguma 107. panta 1. punktā paredzēts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(70)

Līguma 107. panta 1. punktā paredzēts, ka ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (71) | Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam vienlaikus jāatbilst visiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(71)

Līguma 107. panta 1. punkta nosacījumi ir kumulatīvi, tāpēc, lai pasākumu atzītu par valsts atbalstu, tam vienlaikus jāatbilst visiem nosacījumiem.

6.1.1.   Ekonomiskās priekšrocības novērtējums

| (72) | Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, lai noteiktu, vai pēc abu līgumu noslēgšanas un īstenošanas Termoelectrica un Electrocentrale Deva netika piešķirtas ekonomiskās priekšrocības, kas citādi tirgus apstākļos nav pieejamas, ir jānoskaidro, kādas cenas Rumānijā tika piemērotas tirgus apstākļos līdzīgos darījumos laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam. |
| --- | --- |

(72)

Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, lai noteiktu, vai pēc abu līgumu noslēgšanas un īstenošanas Termoelectrica un Electrocentrale Deva netika piešķirtas ekonomiskās priekšrocības, kas citādi tirgus apstākļos nav pieejamas, ir jānoskaidro, kādas cenas Rumānijā tika piemērotas tirgus apstākļos līdzīgos darījumos laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam.

| (73) | Šajā sakarībā, pretēji sākotnējam viedoklim, kas tika pausts lēmumā par procedūras uzsākšanu, izmeklēšana ir pierādījusi, ka OPCOM-PCCB tirgū noslēgto elektroenerģijas piegādes līgumu noteikumiem un darbības laikiem nav pietiekamas līdzības ar abos līgumos norādītajiem, jo īpaši attiecībā uz darbības laiku un norādītajiem, divpusēji apspriestiem nosacījumiem (18., 23.–25., 39. un 40. apsvērums). Labi funkcionējošos elektroenerģijas tirgos ar atbilstošu likviditāti un progresīviem instrumentiem, kas ļauj paredzēt turpmāko piegāžu cenas, tūlītējas cenas ir labs rādītājs vai tirgus cenu aizstājējvērtība, ko konkrētos līgumos iespējams izmantot kā standartu cenu līmeņu novērtēšanai. Tomēr šajā gadījumā, tā kā regulētie tarifi 2009. gadā Rumānijā tika piemēroti joprojām salīdzinoši lielai pieprasījuma daļai un OPCOM tirdzniecības platformām laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam bija ierobežota likviditāte, un OPCOM pārvaldītās elektroenerģijas biržas bija paredzētas kā būtisks pretmonopola tirgus, kas bija pakļauts dominējošā stāvokļa ļaunprātīgai izmantošanai (34.–40. apsvērums), ir lietderīgi izmantot atbilstīgus standartus, nevis OPCOM-PCCB cenas, lai novērtētu ekonomiskās priekšrocības iespējamību attiecībā uz tirgus cenām. |
| --- | --- |

(73)

Šajā sakarībā, pretēji sākotnējam viedoklim, kas tika pausts lēmumā par procedūras uzsākšanu, izmeklēšana ir pierādījusi, ka OPCOM-PCCB tirgū noslēgto elektroenerģijas piegādes līgumu noteikumiem un darbības laikiem nav pietiekamas līdzības ar abos līgumos norādītajiem, jo īpaši attiecībā uz darbības laiku un norādītajiem, divpusēji apspriestiem nosacījumiem (18., 23.–25., 39. un 40. apsvērums). Labi funkcionējošos elektroenerģijas tirgos ar atbilstošu likviditāti un progresīviem instrumentiem, kas ļauj paredzēt turpmāko piegāžu cenas, tūlītējas cenas ir labs rādītājs vai tirgus cenu aizstājējvērtība, ko konkrētos līgumos iespējams izmantot kā standartu cenu līmeņu novērtēšanai. Tomēr šajā gadījumā, tā kā regulētie tarifi 2009. gadā Rumānijā tika piemēroti joprojām salīdzinoši lielai pieprasījuma daļai un OPCOM tirdzniecības platformām laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam bija ierobežota likviditāte, un OPCOM pārvaldītās elektroenerģijas biržas bija paredzētas kā būtisks pretmonopola tirgus, kas bija pakļauts dominējošā stāvokļa ļaunprātīgai izmantošanai (34.–40. apsvērums), ir lietderīgi izmantot atbilstīgus standartus, nevis OPCOM-PCCB cenas, lai novērtētu ekonomiskās priekšrocības iespējamību attiecībā uz tirgus cenām.

| (74) | Tomēr šajā sakarībā cenu līdzība ar tām, ko maksāja citi pircēji, nevis Hidroelectrica, vai Rumānijas un atbalsta saņēmēju sniegtais uz izmaksām balstītais pamatojums (66.–68. apsvērums) nav pamatots pierādījums tam, ka līguma nosacījumi un attiecīgās cenas atbilda tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(74)

Tomēr šajā sakarībā cenu līdzība ar tām, ko maksāja citi pircēji, nevis Hidroelectrica, vai Rumānijas un atbalsta saņēmēju sniegtais uz izmaksām balstītais pamatojums (66.–68. apsvērums) nav pamatots pierādījums tam, ka līguma nosacījumi un attiecīgās cenas atbilda tirgus nosacījumiem.

| (75) | Faktiski cenas, ko Hidroelectrica maksāja uzņēmumam Electrocentrale Deva laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam, bija līdzīgas tām, ko maksāja citi valstij piederoši un privātie elektroenerģijas sadales uzņēmumi, kuri pirka elektroenerģiju no Electrocentrale Deva. Tomēr minētie pirkumi tika veikti starp Electrocentrale Deva un tiem elektroenerģijas sadales uzņēmumiem, kuri pārdeva elektroenerģiju mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem mazumtirdzniecības tirgū par regulētām cenām un nosacījumiem (34. apsvērums). Hidroelectrica pirka elektroenerģiju vairumtirdzniecības tirgū, lai pēc tam to tālāk pārdotu rūpnieciskajiem patērētājiem un/vai tirgotājiem mazumtirdzniecības konkurences tirgū, kurā cenas un apjomi netika regulēti un pircēji varēja izvairīties no dārgiem pārdevējiem, piemēram, Termoelectrica un Electrocentrale Deva, un izvēlēties lētāko piegādātāju neatkarīgi no tā ražošanas izmaksām. Tādēļ, pat ja cenas bija līdzīgas, un pieņemot, ka Termoelectrica un Electrocentrale Deva īstenotā elektroenerģijas pārdošana regulētajā tirgū deva iespēju nosegt izmaksas, cenas, ko elektroenerģijas sadales uzņēmumi maksāja Termoelectrica un Electrocentrale Deva, nav salīdzināmas ar tām, ko brīvā konkurences tirgū maksāja Hidroelectrica, un tās nevar izmantot par pienācīgu standartu. |
| --- | --- |

(75)

Faktiski cenas, ko Hidroelectrica maksāja uzņēmumam Electrocentrale Deva laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam, bija līdzīgas tām, ko maksāja citi valstij piederoši un privātie elektroenerģijas sadales uzņēmumi, kuri pirka elektroenerģiju no Electrocentrale Deva. Tomēr minētie pirkumi tika veikti starp Electrocentrale Deva un tiem elektroenerģijas sadales uzņēmumiem, kuri pārdeva elektroenerģiju mājsaimniecībām un mazajiem uzņēmumiem mazumtirdzniecības tirgū par regulētām cenām un nosacījumiem (34. apsvērums). Hidroelectrica pirka elektroenerģiju vairumtirdzniecības tirgū, lai pēc tam to tālāk pārdotu rūpnieciskajiem patērētājiem un/vai tirgotājiem mazumtirdzniecības konkurences tirgū, kurā cenas un apjomi netika regulēti un pircēji varēja izvairīties no dārgiem pārdevējiem, piemēram, Termoelectrica un Electrocentrale Deva, un izvēlēties lētāko piegādātāju neatkarīgi no tā ražošanas izmaksām. Tādēļ, pat ja cenas bija līdzīgas, un pieņemot, ka Termoelectrica un Electrocentrale Deva īstenotā elektroenerģijas pārdošana regulētajā tirgū deva iespēju nosegt izmaksas, cenas, ko elektroenerģijas sadales uzņēmumi maksāja Termoelectrica un Electrocentrale Deva, nav salīdzināmas ar tām, ko brīvā konkurences tirgū maksāja Hidroelectrica, un tās nevar izmantot par pienācīgu standartu.

| (76) | Tāpat Termoelectrica un Electrocentrale Deva, un Rumānijas iestāžu sniegtajā izmaksu pamatojumā ir paskaidrots vienīgi tas, kādēļ cenas, kuras Termoelectrica un Electrocentrale Deva varēja izmantot pārdošanā, neciešot zaudējumus, bija augstas. Šajā pamatojumā nav norādīts, ka šīs cenas bija atbilstīgas tām tirgus cenām, kas tika noteiktas saskaņā ar tādiem konkurences nosacījumiem, ar kuriem Hidroelectrica vajadzēja noslēgt un īstenot abus līgumus, ja tiktu uzskatīts, ka tajos nav ietverts valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(76)

Tāpat Termoelectrica un Electrocentrale Deva, un Rumānijas iestāžu sniegtajā izmaksu pamatojumā ir paskaidrots vienīgi tas, kādēļ cenas, kuras Termoelectrica un Electrocentrale Deva varēja izmantot pārdošanā, neciešot zaudējumus, bija augstas. Šajā pamatojumā nav norādīts, ka šīs cenas bija atbilstīgas tām tirgus cenām, kas tika noteiktas saskaņā ar tādiem konkurences nosacījumiem, ar kuriem Hidroelectrica vajadzēja noslēgt un īstenot abus līgumus, ja tiktu uzskatīts, ka tajos nav ietverts valsts atbalsts.

| (77) | Lai noteiktu, vai līgumcenas Rumānijā bija saskaņā ar tirgus nosacījumiem, ir lietderīgi tās salīdzināt ar tiem cenu nosacījumiem, kas dominē citos divpusēji apspriestos līgumos, kas tika noslēgti vienā laikposmā ar abiem brīvajā tirgū noslēgtajiem līgumiem. Komisija izmantoja Rumānijas iestāžu iesniegto datu kopumu, uzskatot to par vislabāko pieejamo pierādījumu avotu, kas atspoguļo Rumānijas tirgus nosacījumus (42.–45. apsvērums). Kā norādīts 45. apsvērumā, neviens ilgtermiņa līgums, kas tika noslēgts vai bija spēkā 2009. gadā, raksturīgo īpašību ziņā nav līdzīgs abiem līgumiem. Tādēļ Komisija veica ekonometrisko analīzi cenas standarta noteikšanai, pamatojoties uz tiem elektroenerģijas līgumiem, kas tika noslēgti vienā laikposmā ar abiem līgumiem. Detalizēts ekonometriskās analīzes tehniskais apraksts un tās rezultāti ir sniegti pielikumā. |
| --- | --- |

(77)

Lai noteiktu, vai līgumcenas Rumānijā bija saskaņā ar tirgus nosacījumiem, ir lietderīgi tās salīdzināt ar tiem cenu nosacījumiem, kas dominē citos divpusēji apspriestos līgumos, kas tika noslēgti vienā laikposmā ar abiem brīvajā tirgū noslēgtajiem līgumiem. Komisija izmantoja Rumānijas iestāžu iesniegto datu kopumu, uzskatot to par vislabāko pieejamo pierādījumu avotu, kas atspoguļo Rumānijas tirgus nosacījumus (42.–45. apsvērums). Kā norādīts 45. apsvērumā, neviens ilgtermiņa līgums, kas tika noslēgts vai bija spēkā 2009. gadā, raksturīgo īpašību ziņā nav līdzīgs abiem līgumiem. Tādēļ Komisija veica ekonometrisko analīzi cenas standarta noteikšanai, pamatojoties uz tiem elektroenerģijas līgumiem, kas tika noslēgti vienā laikposmā ar abiem līgumiem. Detalizēts ekonometriskās analīzes tehniskais apraksts un tās rezultāti ir sniegti pielikumā.

| (78) | Tā kā konkrētas atsauces trūkuma dēļ nebija iespējams izveidot “tirgus nosacījumus”, lai pārbaudītu, vai abos līgumos iekļautās cenas pārsniedz tirgus līmeni, tirgus cenu standarts ar piesardzīgiem pieņēmumiem tika izteikts kā aizstājējvērtība, proti, radot nozīmīgas augšupejošas nobīdes no aplēstās tirgus cenas. Pamatojoties uz šo piesardzīgo pieeju, Komisija salīdzināja abu līgumu cenas ar tirgus cenas standartu par laikposmu no 2009. līdz 2011. gadam. Šis salīdzinājums tika veikts par katru gadu, jo abos līgumos iekļautās pārdošanas cenas katru gadu tika palielinātas. |
| --- | --- |

(78)

Tā kā konkrētas atsauces trūkuma dēļ nebija iespējams izveidot “tirgus nosacījumus”, lai pārbaudītu, vai abos līgumos iekļautās cenas pārsniedz tirgus līmeni, tirgus cenu standarts ar piesardzīgiem pieņēmumiem tika izteikts kā aizstājējvērtība, proti, radot nozīmīgas augšupejošas nobīdes no aplēstās tirgus cenas. Pamatojoties uz šo piesardzīgo pieeju, Komisija salīdzināja abu līgumu cenas ar tirgus cenas standartu par laikposmu no 2009. līdz 2011. gadam. Šis salīdzinājums tika veikts par katru gadu, jo abos līgumos iekļautās pārdošanas cenas katru gadu tika palielinātas.

| (79) | Minētajā analīzē redzams, ka, pamatojoties uz cenu standartiem un saskaņā ar piesardzīgiem pieņēmumiem, tās cenas, ko Termoelectrica piemēroja Hidroelectrica, pārsniedza tirgus cenas. Ja pienācīgi ņem vērā faktu, ka attiecībā uz abiem līgumiem darījumi vairumtirdzniecības līmenī tiek salīdzināti ar līgumiem mazumtirdzniecības līmenī, pievienojot vidēji 5 % mazumtirdzniecības rezervi, ko tirgotājiem piemēro Rumānijas tirgū, tirgus cenu atšķirība ir šāda: 18,8 RON/MWh 2010. gadā un 19,8 RON/MWh 2011. gadā attiecībā uz Termoelectrica, un 17,5 RON/MWh 2010. gadā un 13,9 RON/MWh 2011. gadā. |
| --- | --- |

(79)

Minētajā analīzē redzams, ka, pamatojoties uz cenu standartiem un saskaņā ar piesardzīgiem pieņēmumiem, tās cenas, ko Termoelectrica piemēroja Hidroelectrica, pārsniedza tirgus cenas. Ja pienācīgi ņem vērā faktu, ka attiecībā uz abiem līgumiem darījumi vairumtirdzniecības līmenī tiek salīdzināti ar līgumiem mazumtirdzniecības līmenī, pievienojot vidēji 5 % mazumtirdzniecības rezervi, ko tirgotājiem piemēro Rumānijas tirgū, tirgus cenu atšķirība ir šāda: 18,8 RON/MWh 2010. gadā un 19,8 RON/MWh 2011. gadā attiecībā uz Termoelectrica, un 17,5 RON/MWh 2010. gadā un 13,9 RON/MWh 2011. gadā.

| (80) | Tādējādi ekonometriskā analīze sniedz pirmo norādi par to, ka ar abiem līgumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva tika piešķirtas ekonomiskas priekšrocības attiecībā uz tirgus nosacījumiem. Tomēr vien fakts, ka abos līgumos iekļautās cenas pārsniedza līdzīgos līgumos norādīto cenu standartu, nav pietiekams, lai apgalvotu, ka šos līgumus nenoslēdza un neuzturēja spēkā kāds tirgus operators, kurš darbojās Hidroelectrica vietā. Objektīvi spriežot, joprojām var secināt, ka augstus cenu līmeņus vienus pašus nevar uzskatīt par ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu elektroenerģijas tirgotājiem, neievērojot tirgus nosacījumus. Tādēļ ar papildu pierādījumiem par cenām, ar kurām netiek ievēroti tirgus nosacījumi, ir jāapstiprina ekonometriskās analīzes rezultātu robustums. |
| --- | --- |

(80)

Tādējādi ekonometriskā analīze sniedz pirmo norādi par to, ka ar abiem līgumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva tika piešķirtas ekonomiskas priekšrocības attiecībā uz tirgus nosacījumiem. Tomēr vien fakts, ka abos līgumos iekļautās cenas pārsniedza līdzīgos līgumos norādīto cenu standartu, nav pietiekams, lai apgalvotu, ka šos līgumus nenoslēdza un neuzturēja spēkā kāds tirgus operators, kurš darbojās Hidroelectrica vietā. Objektīvi spriežot, joprojām var secināt, ka augstus cenu līmeņus vienus pašus nevar uzskatīt par ekonomiskas priekšrocības piešķiršanu elektroenerģijas tirgotājiem, neievērojot tirgus nosacījumus. Tādēļ ar papildu pierādījumiem par cenām, ar kurām netiek ievēroti tirgus nosacījumi, ir jāapstiprina ekonometriskās analīzes rezultātu robustums.

| (81) | Attiecībā uz to ir lietderīgi noskaidrot, vai Hidroelectrica rīkojās tāpat, kā līdzīgā situācijā to darītu privātais ekonomikas operators (“tirgus ekonomikas operatora pārbaude”/“MEOP”) (37). Tādēļ Komisija novērtēja, vai līdzīgā situācijā nonācis privātais operators būtu rīkojies tāpat kā Hidroelectrica, slēdzot un uzturot abus līgumus. Šajā kontekstā saistoši ir 82.–85. apsvērumā un attiecībā uz abu līgumu slēgšanu un īstenošanu raksturotie apstākļi. |
| --- | --- |

(81)

Attiecībā uz to ir lietderīgi noskaidrot, vai Hidroelectrica rīkojās tāpat, kā līdzīgā situācijā to darītu privātais ekonomikas operators (“tirgus ekonomikas operatora pārbaude”/“MEOP”) (37). Tādēļ Komisija novērtēja, vai līdzīgā situācijā nonācis privātais operators būtu rīkojies tāpat kā Hidroelectrica, slēdzot un uzturot abus līgumus. Šajā kontekstā saistoši ir 82.–85. apsvērumā un attiecībā uz abu līgumu slēgšanu un īstenošanu raksturotie apstākļi.

| (82) | Pirmkārt, abu līgumu noslēgšanas dienā Hidroelectrica tirgū bija pieejami citi lētāki elektroenerģijas avoti, piemēram, 2008.–2009. gadā Nuclearelectrica piedāvāja elektroenerģiju par 153 RON/MWh salīdzinājumā ar 227 RON/MWh, ko piedāvāja Termoelectrica, un 230 RON/MWh, ko piedāvāja Electrocentrale Deva
   (38). |
| --- | --- |

(82)

Pirmkārt, abu līgumu noslēgšanas dienā Hidroelectrica tirgū bija pieejami citi lētāki elektroenerģijas avoti, piemēram, 2008.–2009. gadā Nuclearelectrica piedāvāja elektroenerģiju par 153 RON/MWh salīdzinājumā ar 227 RON/MWh, ko piedāvāja Termoelectrica, un 230 RON/MWh, ko piedāvāja Electrocentrale Deva
   (38).

| (83) | Otrkārt, Hidroelectrica trešām personām varēja pārdot tikai to elektroenerģiju, ko tā bija nopirkusi no Termoelectrica un Electrocentrale Deva, tādējādi ciešot zaudējumus. Kā norādīts 46. un 47. apsvērumā, Hidroelectrica piedāvātās mazumtirdzniecības cenas brīvajā tirgū bija ievērojami zemākas par šīm vairumtirdzniecības cenām, un augstākā cena, ko Hidroelectrica piemēroja elektroenerģijas tālākai tirdzniecībai tiešu sarunu ceļā noslēgtu līgumu tirgū, 2010. gadā bija 190 RON/MWh, salīdzinājumā ar iepirkuma cenu 230 RON/MWh, ko piemēroja Termoelectrica, un 234 RON/MWh, ko piemēroja Electrocentrale Deva. Tādējādi, pamatojoties uz minētajām cenām, katru no Termoelectrica un Electrocentrale Deva nopirkto MWh Hidroelectrica pārdeva tālāk ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(83)

Otrkārt, Hidroelectrica trešām personām varēja pārdot tikai to elektroenerģiju, ko tā bija nopirkusi no Termoelectrica un Electrocentrale Deva, tādējādi ciešot zaudējumus. Kā norādīts 46. un 47. apsvērumā, Hidroelectrica piedāvātās mazumtirdzniecības cenas brīvajā tirgū bija ievērojami zemākas par šīm vairumtirdzniecības cenām, un augstākā cena, ko Hidroelectrica piemēroja elektroenerģijas tālākai tirdzniecībai tiešu sarunu ceļā noslēgtu līgumu tirgū, 2010. gadā bija 190 RON/MWh, salīdzinājumā ar iepirkuma cenu 230 RON/MWh, ko piemēroja Termoelectrica, un 234 RON/MWh, ko piemēroja Electrocentrale Deva. Tādējādi, pamatojoties uz minētajām cenām, katru no Termoelectrica un Electrocentrale Deva nopirkto MWh Hidroelectrica pārdeva tālāk ar zaudējumiem.

| (84) | Šajā sakarībā izmeklēšana nesniedza nekādu skaidrojumu par to, kādēļ Hidroelectrica piekrita iegādāties visu Termoelectrica Paroseni spēkstacijas saražoto elektroenerģiju (24. apsvērums). Apņemšanās 10 gadus pirkt jebkādu kādas spēkstacijas saražoto elektroenerģijas daudzumu ir spēcīgs rādītājs, ka Hidroelectrica līgumi nebija vajadzīgi, lai pildītu savas piegādes saistības saskaņā ar līgumu. To vēl vairāk apstiprina Rumānija (63. apsvērums). Tieši pretēji – nepieciešamību atbalstīt abu uzņēmumu dārgo un konkurētnespējīgo darbību, kā arī ogļraktuves, kas apgādāja tās, atbildīgajam ministram kā iemeslu abu līgumu noslēgšanai ar Hidroelectrica ierosināja uzņēmumu Termoelectrica (20. apsvērums) un Electrocentrale Deva (21. apsvērums) vadītāji. |
| --- | --- |

(84)

Šajā sakarībā izmeklēšana nesniedza nekādu skaidrojumu par to, kādēļ Hidroelectrica piekrita iegādāties visu Termoelectrica Paroseni spēkstacijas saražoto elektroenerģiju (24. apsvērums). Apņemšanās 10 gadus pirkt jebkādu kādas spēkstacijas saražoto elektroenerģijas daudzumu ir spēcīgs rādītājs, ka Hidroelectrica līgumi nebija vajadzīgi, lai pildītu savas piegādes saistības saskaņā ar līgumu. To vēl vairāk apstiprina Rumānija (63. apsvērums). Tieši pretēji – nepieciešamību atbalstīt abu uzņēmumu dārgo un konkurētnespējīgo darbību, kā arī ogļraktuves, kas apgādāja tās, atbildīgajam ministram kā iemeslu abu līgumu noslēgšanai ar Hidroelectrica ierosināja uzņēmumu Termoelectrica (20. apsvērums) un Electrocentrale Deva (21. apsvērums) vadītāji.

| (85) | Tomēr, ja publiski uzņēmumi, iesaistoties komercdarījumos, apsver atbalsta sniegšanu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem vai nozarēm, kam par iemeslu ir to komercinteresēm neatbilstoša sociālā vai ekonomikas politika, un iesaistās tādos darījumos ar nosacījumiem, ko parasts tirgus operators nepieņemtu, pieņemtie nosacījumi, kas šajā gadījumā attiecas uz Hidroelectrica pirkuma cenām, varētu ietvert nepamatotu ekonomisku priekšrocību citai personai vai personām, tādējādi izpildot vienu no Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(85)

Tomēr, ja publiski uzņēmumi, iesaistoties komercdarījumos, apsver atbalsta sniegšanu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem vai nozarēm, kam par iemeslu ir to komercinteresēm neatbilstoša sociālā vai ekonomikas politika, un iesaistās tādos darījumos ar nosacījumiem, ko parasts tirgus operators nepieņemtu, pieņemtie nosacījumi, kas šajā gadījumā attiecas uz Hidroelectrica pirkuma cenām, varētu ietvert nepamatotu ekonomisku priekšrocību citai personai vai personām, tādējādi izpildot vienu no Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem.

| (86) | No tā izriet, ka, slēdzot un uzturot abus līgumus, Hidroelectrica nerīkojās kā tirgus ekonomikas operators. Līdz ar to šī pārbaude arī sniedz kvalitatīvu apstiprinājumu ekonometriskās analīzes rezultātam, norādot, ka abi līgumi piešķir Termoelectrica un Electrocentrale Deva ekonomisku priekšrocību, kas citādi saskaņā ar tirgus nosacījumiem nav pieejama. |
| --- | --- |

(86)

No tā izriet, ka, slēdzot un uzturot abus līgumus, Hidroelectrica nerīkojās kā tirgus ekonomikas operators. Līdz ar to šī pārbaude arī sniedz kvalitatīvu apstiprinājumu ekonometriskās analīzes rezultātam, norādot, ka abi līgumi piešķir Termoelectrica un Electrocentrale Deva ekonomisku priekšrocību, kas citādi saskaņā ar tirgus nosacījumiem nav pieejama.

| (87) | Rumānijas iestāžu iesniegtajos datos netika apskatīti ilgtermiņa līgumi, kuros būtu iekļauti tieši tādi paši apjoma un darbības laika nosacījumi kā abos līgumos. Tā kā konkrētas atsauces trūkuma dēļ nebija iespējams izveidot “tirgus nosacījumus”, Komisija pa gadiem salīdzināja līgumcenas, ko maksāja Hidroelectrica, ar augstākajām cenām Rumānijā laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam ilgtermiņa mazumtirdzniecības līgumos, ko iesniedza Rumānija (skatīt 42.–45. apsvērumu). |
| --- | --- |

(87)

Rumānijas iestāžu iesniegtajos datos netika apskatīti ilgtermiņa līgumi, kuros būtu iekļauti tieši tādi paši apjoma un darbības laika nosacījumi kā abos līgumos. Tā kā konkrētas atsauces trūkuma dēļ nebija iespējams izveidot “tirgus nosacījumus”, Komisija pa gadiem salīdzināja līgumcenas, ko maksāja Hidroelectrica, ar augstākajām cenām Rumānijā laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam ilgtermiņa mazumtirdzniecības līgumos, ko iesniedza Rumānija (skatīt 42.–45. apsvērumu).

| (88) | Šis salīdzinājums balstās uz piesardzīgu pieņēmumu, ka Termoelectrica un Electrocentrale Deva abus ar Hidroelectrica noslēgtos līgumus varēja aizstāt ar vairākiem līgumiem ar citiem tirgus dalībniekiem, kuri piedāvāja augstākās cenas, un ļoti piesardzīgi pieņem: tā vietā, lai salīdzināmos darījumos par tirgus cenu izmantotu vidējo, vidējo aritmētisko cenu vai cenu režīmu, par tirgus cenu tiek izmantota visdārgākā cena no vairākiem darījumiem, kuri nav pilnībā salīdzināmi. Tā kā darījumi nav vienveidīgi un pastāv iespējami faktori vai atkāpes, kas var palīdzēt izskaidrot to cenas līmeni, kas tika apstiprināts darījumos ar augstāko cenu un kas tika izmantots par atsauci, šī pieeja ir labvēlīga atbalsta saņēmējam, jo tā ir iespējams nepilnīgi novērtēt piešķirto priekšrocību. Turpmāk ir norādītas vidējās svērtās cenas par tiem elektroenerģijas apjomiem, ko uzņēmumam Hidroelectrica piegādāja Electrocentrale Deva un Termoelectrica laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam (32. apsvērums).








  (RON/MWh) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| A) | Electrocentrale Deva cena |

(88)

Šis salīdzinājums balstās uz piesardzīgu pieņēmumu, ka Termoelectrica un Electrocentrale Deva abus ar Hidroelectrica noslēgtos līgumus varēja aizstāt ar vairākiem līgumiem ar citiem tirgus dalībniekiem, kuri piedāvāja augstākās cenas, un ļoti piesardzīgi pieņem: tā vietā, lai salīdzināmos darījumos par tirgus cenu izmantotu vidējo, vidējo aritmētisko cenu vai cenu režīmu, par tirgus cenu tiek izmantota visdārgākā cena no vairākiem darījumiem, kuri nav pilnībā salīdzināmi. Tā kā darījumi nav vienveidīgi un pastāv iespējami faktori vai atkāpes, kas var palīdzēt izskaidrot to cenas līmeni, kas tika apstiprināts darījumos ar augstāko cenu un kas tika izmantots par atsauci, šī pieeja ir labvēlīga atbalsta saņēmējam, jo tā ir iespējams nepilnīgi novērtēt piešķirto priekšrocību. Turpmāk ir norādītas vidējās svērtās cenas par tiem elektroenerģijas apjomiem, ko uzņēmumam Hidroelectrica piegādāja Electrocentrale Deva un Termoelectrica laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam (32. apsvērums).

(RON/MWh)

2009

2010

2011

A)

Electrocentrale Deva cena

230,2

234,0

234,0

| B) | vidējā svērtā tirgus cena |
| --- | --- |

B)

vidējā svērtā tirgus cena

241,9

224,2

229,6

Starpība A – B

< 0

9,8

4,4

| (RON/MWh) |
| --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 |
| A) | Termoelectrica cena |

(RON/MWh)

2009

2010

2011

A)

Termoelectrica cena

227,4

230,0

234,4

| B) | vidējā svērtā tirgus cena |
| --- | --- |

B)

vidējā svērtā tirgus cena

229,0

213,4

220,1

Starpība A – B

< 0

16,6

14,3

| (89) | Veicot salīdzinājumu saskaņā ar šiem piesardzīgajiem pieņēmumiem, jāsecina, ka vidējās cenas, ko Hidroelectrica maksāja Termoelectrica un Electrocentrale Deva, joprojām ir augstākas par augstākajām cenām 2010. un 2011. gadā, līdz ar to faktiski pamatojot ekonometriskās analīzes konstatējumus. Cenas, ko Termoelectrica piemēroja Hidroelectrica, par 16,6 RON/MWh pārsniedza augstākās cenas 2010. gadā un bija par 14,3 RON/MWh augstākas nekā 2011. gadā, savukārt cenas, ko Electrocentrale Deva piemēroja Hidroelectrica, par 9,8 RON/MWh pārsniedza augstākās cenas 2010. gadā un bija par 4,4 RON/MWh augstāka nekā 2011. gadā. |
| --- | --- |

(89)

Veicot salīdzinājumu saskaņā ar šiem piesardzīgajiem pieņēmumiem, jāsecina, ka vidējās cenas, ko Hidroelectrica maksāja Termoelectrica un Electrocentrale Deva, joprojām ir augstākas par augstākajām cenām 2010. un 2011. gadā, līdz ar to faktiski pamatojot ekonometriskās analīzes konstatējumus. Cenas, ko Termoelectrica piemēroja Hidroelectrica, par 16,6 RON/MWh pārsniedza augstākās cenas 2010. gadā un bija par 14,3 RON/MWh augstākas nekā 2011. gadā, savukārt cenas, ko Electrocentrale Deva piemēroja Hidroelectrica, par 9,8 RON/MWh pārsniedza augstākās cenas 2010. gadā un bija par 4,4 RON/MWh augstāka nekā 2011. gadā.

| (90) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka abi līgumi bija labvēlīgi Termoelectrica un Electrocentrale Deva un piešķīra tiem ekonomisku priekšrocību, kas saskaņā ar tirgus nosacījumiem nav pieejama. |
| --- | --- |

(90)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka abi līgumi bija labvēlīgi Termoelectrica un Electrocentrale Deva un piešķīra tiem ekonomisku priekšrocību, kas saskaņā ar tirgus nosacījumiem nav pieejama.

| (91) | Tādēļ Komisija secina, ka Hidroelectrica nerīkojās tā, kā šādos apstākļos būtu rīkojies tirgus ekonomikas operators, un Termoelectrica un Electrocentrale Deva tika piešķirta nepamatota ekonomiskā priekšrocība. |
| --- | --- |

(91)

Tādēļ Komisija secina, ka Hidroelectrica nerīkojās tā, kā šādos apstākļos būtu rīkojies tirgus ekonomikas operators, un Termoelectrica un Electrocentrale Deva tika piešķirta nepamatota ekonomiskā priekšrocība.

6.1.2.   Valsts līdzekļi un attiecināmība

| (92) | Lai pasākumu uzskatītu par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tas jāpiešķir tieši vai netieši no valsts līdzekļiem un tam jābūt attiecināmam uz valsti. |
| --- | --- |

(92)

Lai pasākumu uzskatītu par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē, tas jāpiešķir tieši vai netieši no valsts līdzekļiem un tam jābūt attiecināmam uz valsti.

| (93) | Kā norādīts 11. apsvērumā, uzņēmumu Hidroelectrica tiešā veidā kontrolē Rumānijas valsts. No tā izriet, ka uzņēmumam Hidroelectrica piešķirtie līdzekļi ir Rumānijas valsts piešķirtie līdzekļi. Rumānijas valsts arī ieceļ direktorus tās padomē. Turklāt minētie direktori vienlaicīgi pildīja politiskus pienākumus ministrijā, kas kontrolē Hidroelectrica valsts daļu. |
| --- | --- |

(93)

Kā norādīts 11. apsvērumā, uzņēmumu Hidroelectrica tiešā veidā kontrolē Rumānijas valsts. No tā izriet, ka uzņēmumam Hidroelectrica piešķirtie līdzekļi ir Rumānijas valsts piešķirtie līdzekļi. Rumānijas valsts arī ieceļ direktorus tās padomē. Turklāt minētie direktori vienlaicīgi pildīja politiskus pienākumus ministrijā, kas kontrolē Hidroelectrica valsts daļu.

| (94) | Saskaņā ar iedibināto judikatūru valsts spēja kontrolēt sabiedrības, kas iesaistītas pasākamu īstenošanā, nav automātiski uzskatāma par tūlītēju pierādījumu pieņēmumam, ka šo sabiedrību darbības ir attiecināmas uz valsti. Eiropas Savienības Tiesa jēdzienu par attiecināmību uz valsti saistībā ar lēmumiem par publisku uzņēmumu līdzekļiem skaidrojusi spriedumā lietā Stardust Marine. Publiska uzņēmuma līdzekļi tiek uzskatīti par valsts līdzekļiem un darbības saistībā ar tiem tiek uzskatītas par attiecināmām uz valsti, ja valsts, izmantojot savu dominējošo ietekmi pār tādu uzņēmumu, spēj vadīt tā līdzekļu izmantošanu (39). |
| --- | --- |

(94)

Saskaņā ar iedibināto judikatūru valsts spēja kontrolēt sabiedrības, kas iesaistītas pasākamu īstenošanā, nav automātiski uzskatāma par tūlītēju pierādījumu pieņēmumam, ka šo sabiedrību darbības ir attiecināmas uz valsti. Eiropas Savienības Tiesa jēdzienu par attiecināmību uz valsti saistībā ar lēmumiem par publisku uzņēmumu līdzekļiem skaidrojusi spriedumā lietā Stardust Marine. Publiska uzņēmuma līdzekļi tiek uzskatīti par valsts līdzekļiem un darbības saistībā ar tiem tiek uzskatītas par attiecināmām uz valsti, ja valsts, izmantojot savu dominējošo ietekmi pār tādu uzņēmumu, spēj vadīt tā līdzekļu izmantošanu (39).

| (95) | Tiesa sniedza šādas norādes attiecībā uz attiecināmības konstatēšanu: publiska uzņēmuma integrēšana valsts pārvaldes struktūrās; uzņēmuma darbības veids; uzņēmuma juridiskais statuss; valsts iestāžu veiktās pārraudzības līmenis uzņēmuma pārvaldībā, un jebkura cita norāde, kas konkrētajā gadījumā liecina par valsts iestāžu līdzdalību pasākuma pieņemšanā vai par līdzdalības trūkumu pasākuma pieņemšanā. Šajā gadījumā jāņem vērā arī abu līgumu apmērs, to saturs vai tajos ietvertie nosacījumi. |
| --- | --- |

(95)

Tiesa sniedza šādas norādes attiecībā uz attiecināmības konstatēšanu: publiska uzņēmuma integrēšana valsts pārvaldes struktūrās; uzņēmuma darbības veids; uzņēmuma juridiskais statuss; valsts iestāžu veiktās pārraudzības līmenis uzņēmuma pārvaldībā, un jebkura cita norāde, kas konkrētajā gadījumā liecina par valsts iestāžu līdzdalību pasākuma pieņemšanā vai par līdzdalības trūkumu pasākuma pieņemšanā. Šajā gadījumā jāņem vērā arī abu līgumu apmērs, to saturs vai tajos ietvertie nosacījumi.

| (96) | Tādēļ ir jāizvērtē, vai būtu jāuzskata, ka Rumānijas iestādes tā vai citādi ir bijušas iesaistītas abu līgumu slēgšanā un uzturēšanā spēkā un līgumcenu grozīšanā. |
| --- | --- |

(96)

Tādēļ ir jāizvērtē, vai būtu jāuzskata, ka Rumānijas iestādes tā vai citādi ir bijušas iesaistītas abu līgumu slēgšanā un uzturēšanā spēkā un līgumcenu grozīšanā.

| (97) | Šajā sakarībā Ekonomikas un tirdzniecības ministrija aktīvi iesaistījās lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz abu līgumu slēgšanu un līgumcenu turpmāku koriģēšanu. Konkrēti, Termoelectrica un Electrocentrale Deva saņēma Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu abu līgumu ar Hidroelectrica parakstīšanai, kas de facto nozīmē, ka tieši Rumānijas valstij galu galā bija noteicošā ietekme pār pēdējo (19.–22. apsvērums). To vēl vairāk apstiprina fakts, ka Hidroelectrica centās tiešā veidā iegūt Rumānijas Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu cenu korekciju veikšanai (26.–31. apsvērums). |
| --- | --- |

(97)

Šajā sakarībā Ekonomikas un tirdzniecības ministrija aktīvi iesaistījās lēmumu pieņemšanas procesā attiecībā uz abu līgumu slēgšanu un līgumcenu turpmāku koriģēšanu. Konkrēti, Termoelectrica un Electrocentrale Deva saņēma Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu abu līgumu ar Hidroelectrica parakstīšanai, kas de facto nozīmē, ka tieši Rumānijas valstij galu galā bija noteicošā ietekme pār pēdējo (19.–22. apsvērums). To vēl vairāk apstiprina fakts, ka Hidroelectrica centās tiešā veidā iegūt Rumānijas Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas apstiprinājumu cenu korekciju veikšanai (26.–31. apsvērums).

| (98) | Šo tiešo pierādījumu faktiski pamato Hidroelectrica nerentablie pirkumi un ekonomiskā pamatojuma trūkums, apņemoties pirkt visu Paroseni spēkstacijas saražoto elektroenerģiju (84.–85. apsvērums). Iemesls abu līgumu slēgšanai, liekas, varētu būt saspringtā finansiālā situācija, kurā bija nonākuši divi citi valstij piederoši ražotāji, un ogļu ieguves sociālie apsvērumi (20.–21. apsvērums). Visbeidzot, šo trīs valstij piederošo elektroenerģijas ražotāju, kā arī valstij piederošo ogļraktuvju īpašnieks ir valsts un par tiem atbild valsts, no kuras Termoelectrica un Electrocentrale Deva centās iegūt līdzekļus savu ikdienas darbību finansēšanai. |
| --- | --- |

(98)

Šo tiešo pierādījumu faktiski pamato Hidroelectrica nerentablie pirkumi un ekonomiskā pamatojuma trūkums, apņemoties pirkt visu Paroseni spēkstacijas saražoto elektroenerģiju (84.–85. apsvērums). Iemesls abu līgumu slēgšanai, liekas, varētu būt saspringtā finansiālā situācija, kurā bija nonākuši divi citi valstij piederoši ražotāji, un ogļu ieguves sociālie apsvērumi (20.–21. apsvērums). Visbeidzot, šo trīs valstij piederošo elektroenerģijas ražotāju, kā arī valstij piederošo ogļraktuvju īpašnieks ir valsts un par tiem atbild valsts, no kuras Termoelectrica un Electrocentrale Deva centās iegūt līdzekļus savu ikdienas darbību finansēšanai.

| (99) | Iepriekš minētais apstiprina sākotnējo viedokli, ko Komisija pauda lēmumā par procedūras uzsākšanu, attiecībā uz to, ka abi līgumi un to izpilde nebija pamatoti un patstāvīgi pieņemti Hidroelectrica komerciāls lēmumi, bet gan Rumānijas valsts dominējošās ietekmes izmantošana. |
| --- | --- |

(99)

Iepriekš minētais apstiprina sākotnējo viedokli, ko Komisija pauda lēmumā par procedūras uzsākšanu, attiecībā uz to, ka abi līgumi un to izpilde nebija pamatoti un patstāvīgi pieņemti Hidroelectrica komerciāls lēmumi, bet gan Rumānijas valsts dominējošās ietekmes izmantošana.

| (100) | Tādēļ Komisija secina, ka ir tieši pierādījumi tam, ka abu līgumu slēgšana un īstenošana ir attiecināma uz Rumānijas valsti. Turklāt, ņemot vērā to, ka pēc abu līgumu noslēgšanas un īstenošanas Hidroelectrica, kas ir publisks uzņēmums, cieta zaudējumus, Komisija secina, ka minētie pasākumi ir piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus. |
| --- | --- |

(100)

Tādēļ Komisija secina, ka ir tieši pierādījumi tam, ka abu līgumu slēgšana un īstenošana ir attiecināma uz Rumānijas valsti. Turklāt, ņemot vērā to, ka pēc abu līgumu noslēgšanas un īstenošanas Hidroelectrica, kas ir publisks uzņēmums, cieta zaudējumus, Komisija secina, ka minētie pasākumi ir piešķirti, izmantojot valsts līdzekļus.

6.1.3.   Selektivitāte

| (101) | Lai uzskatītu, ka pasākums veido valsts atbalstu, tam jārada selektīva priekšrocība, dodot priekšroku tikai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai. |
| --- | --- |

(101)

Lai uzskatītu, ka pasākums veido valsts atbalstu, tam jārada selektīva priekšrocība, dodot priekšroku tikai konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai.

| (102) | Abi līgumi bija noslēgti ar diviem konkrētiem piegādātājiem – Termoelectrica un Electrocentrale Deva – un katram atsevišķi piešķīra nepamatotu ekonomisko priekšrocību. Neviens cits elektroenerģijas piegādātājs, kas sadarbojās ar Hidroelectrica, nesaņēma tādus nosacījumus, kas līdzinātos abos līgumos iekļautajiem. Tādēļ ekonomiskās priekšrocības, ko piešķīra pārmērīgi augstas līgumcenas, ir selektīvas. |
| --- | --- |

(102)

Abi līgumi bija noslēgti ar diviem konkrētiem piegādātājiem – Termoelectrica un Electrocentrale Deva – un katram atsevišķi piešķīra nepamatotu ekonomisko priekšrocību. Neviens cits elektroenerģijas piegādātājs, kas sadarbojās ar Hidroelectrica, nesaņēma tādus nosacījumus, kas līdzinātos abos līgumos iekļautajiem. Tādēļ ekonomiskās priekšrocības, ko piešķīra pārmērīgi augstas līgumcenas, ir selektīvas.

6.1.4.   Konkurences izkropļošana un ietekme uz tirdzniecību

| (103) | Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, ir jāuzskata, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus. Konkrēti, konkurences izkropļojums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tiek pieņemts, līdzko valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam liberalizētā sektorā, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (40). |
| --- | --- |

(103)

Ja dalībvalsts piešķirtais atbalsts stiprina uzņēmuma pozīciju salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, ir jāuzskata, ka minētais atbalsts ietekmē šos uzņēmumus. Konkrēti, konkurences izkropļojums Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē tiek pieņemts, līdzko valsts piešķir finansiālu priekšrocību uzņēmumam liberalizētā sektorā, kurā pastāv vai varētu pastāvēt konkurence (40).

| (104) | Termoelectrica un Electrocentrale Deva darbojas elektroenerģijas tirdzniecības tirgū, kas ir atvērts konkurencei (35.–38. apsvērums). Jebkāds šādiem uzņēmumiem piešķirts ekonomiskais labums tiem rada priekšrocību salīdzinājumā ar pārējiem konkurentiem, kuri saskaņā ar tirgus nosacījumiem tādas cenas nesaņem. Šajā gadījumā atbalsta mērķis bija atbalstīt elektroenerģijas ražošanu no oglēm, kas varēja izkropļot konkurenci starp elektroenerģijas ražotājiem. Turklāt Rumānijas tirgus tagad ir (un faktu konstatēšanas laikā bija) savstarpēji saistīts ar citām dalībvalstīm un eksportē elektroenerģiju uz tām (17. apsvērums). |
| --- | --- |

(104)

Termoelectrica un Electrocentrale Deva darbojas elektroenerģijas tirdzniecības tirgū, kas ir atvērts konkurencei (35.–38. apsvērums). Jebkāds šādiem uzņēmumiem piešķirts ekonomiskais labums tiem rada priekšrocību salīdzinājumā ar pārējiem konkurentiem, kuri saskaņā ar tirgus nosacījumiem tādas cenas nesaņem. Šajā gadījumā atbalsta mērķis bija atbalstīt elektroenerģijas ražošanu no oglēm, kas varēja izkropļot konkurenci starp elektroenerģijas ražotājiem. Turklāt Rumānijas tirgus tagad ir (un faktu konstatēšanas laikā bija) savstarpēji saistīts ar citām dalībvalstīm un eksportē elektroenerģiju uz tām (17. apsvērums).

| (105) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka abi līgumi varētu izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(105)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija secina, ka abi līgumi varētu izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

6.1.5.   Secinājums par valsts atbalsta esību

| (106) | Ņemot vērā 72.–105. apsvērumā aprakstītos argumentus, Komisija secina, ka abi līgumi ietver valsts atbalsta sniegšanu Termoelectrica un Electrocentrale Deva Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Rumānija neievēroja pienākumu atturēties no konkrētām darbībām saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tādēļ valsts atbalsts ir nelikumīgs. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā 72.–105. apsvērumā aprakstītos argumentus, Komisija secina, ka abi līgumi ietver valsts atbalsta sniegšanu Termoelectrica un Electrocentrale Deva Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Rumānija neievēroja pienākumu atturēties no konkrētām darbībām saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu. Tādēļ valsts atbalsts ir nelikumīgs.

6.2.   Atbalsta saderība

| (107) | Tā kā pasākums, ko Rumānija īstenoja uzņēmumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva, ietver valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, tā saderība jāvērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā izklāstītos izņēmumus. |
| --- | --- |

(107)

Tā kā pasākums, ko Rumānija īstenoja uzņēmumiem Termoelectrica un Electrocentrale Deva, ietver valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, tā saderība jāvērtē, ņemot vērā minētā panta 2. un 3. punktā izklāstītos izņēmumus.

| (108) | Šajā gadījumā minētais atbalsts tā saņēmējiem radīja kārtējos pamatdarbības ieņēmumus, kas nebija paredzēti kādam konkrētam ieguldījumam, ar ko būtu iespējams uzlabot elektroenerģijas ražošanu vai sadali. Ir sīki jāizvērtē tāda veida darbības atbalsta saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu, ievērojot stingrus nosacījumus. Divus gadus atkārtoti un ilgstoši piešķirtais darbības atbalsts, liekas, nav bijis nepieciešams un arī neveicina nevienu skaidri noteiktu Savienības kopīgo interešu mērķi. Tāpat arī nav konstatēta atbalsta proporcionalitāte. Turklāt saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru dalībvalstij jebkurā gadījumā jāpaskaidro iespējamais saderības pamatojums un jāpierāda, ka ir izpildīti tādas saderības nosacījumi (41). |
| --- | --- |

(108)

Šajā gadījumā minētais atbalsts tā saņēmējiem radīja kārtējos pamatdarbības ieņēmumus, kas nebija paredzēti kādam konkrētam ieguldījumam, ar ko būtu iespējams uzlabot elektroenerģijas ražošanu vai sadali. Ir sīki jāizvērtē tāda veida darbības atbalsta saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar Līguma 107. panta 2. vai 3. punktu, ievērojot stingrus nosacījumus. Divus gadus atkārtoti un ilgstoši piešķirtais darbības atbalsts, liekas, nav bijis nepieciešams un arī neveicina nevienu skaidri noteiktu Savienības kopīgo interešu mērķi. Tāpat arī nav konstatēta atbalsta proporcionalitāte. Turklāt saskaņā ar Tiesas iedibināto judikatūru dalībvalstij jebkurā gadījumā jāpaskaidro iespējamais saderības pamatojums un jāpierāda, ka ir izpildīti tādas saderības nosacījumi (41).

| (109) | Rumānijas iestādes nesniedza nevienu iespējamu pamatojumu, kādēļ šo valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar valsts atbalsta iekšējo tirgu, un Komisija nav konstatējusi nekādus saderības iemeslus. |
| --- | --- |

(109)

Rumānijas iestādes nesniedza nevienu iespējamu pamatojumu, kādēļ šo valsts atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar valsts atbalsta iekšējo tirgu, un Komisija nav konstatējusi nekādus saderības iemeslus.

| (110) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts atbalsts, kas tika piešķirts, izmantojot abus līgumus, nav saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts atbalsts, kas tika piešķirts, izmantojot abus līgumus, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

6.3.   Atgūšana

| (111) | Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (42). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (43). No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (44). |
| --- | --- |

(111)

Atbilstīgi Līgumam un Tiesas iedibinātajai judikatūrai, ja Komisija konstatējusi atbalsta nesaderību ar iekšējo tirgu, tai ir tiesības pieprasīt dalībvalstij šā atbalsta atcelšanu vai pārveidošanu (42). Tāpat Tiesa ir pastāvīgi lēmusi, ka dalībvalsts pienākums ir atcelt atbalstu, ko Komisija uzskata par nesaderīgu ar iekšējo tirgu; tas jādara iepriekšējā stāvokļa atjaunošanas nolūkā (43). No Tiesas apsvērumiem izriet, ka šis mērķis ir sasniegts, ja saņēmējs ir atmaksājis nelikumīgā atbalsta summas un tādējādi zaudējis priekšrocību, kas tam bija tirgū attiecībā pret konkurentiem, un ir atjaunots stāvoklis, kāds bija pirms atbalsta izmaksas (44).

| (112) | Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (45) 14. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (...)”. |
| --- | --- |

(112)

Ievērojot šo judikatūru, Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (45) 14. panta 1. punktā noteikts, ka tad, “kad nelikumīga atbalsta gadījumos tiek pieņemti negatīvi lēmumi, Komisija izlemj, ka attiecīgā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atgūtu atbalstu no saņēmēja (...)”.

| (113) | Tādējādi, tā kā attiecīgais valsts atbalsts Komisijai netika paziņots, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un līdz ar to ir uzskatāms par nelikumīgu, un tā kā šis atbalsts ir arī nesaderīgs ar iekšējo tirgu, atbalsts jāatgūst, lai atjaunotu to tirgus stāvokli, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūstamie līdzekļi būtu jāaprēķina, sākot no dienas, kad saņēmēji guvuši priekšrocības, t. i., kad atbalsts nodots saņēmēju rīcībā, līdz piegāžu pārtraukšanai 2011. gada beigās (46), un atgūstamajām summām līdz to faktiskai atmaksāšanai būtu jāpiemēro procenti. |
| --- | --- |

(113)

Tādējādi, tā kā attiecīgais valsts atbalsts Komisijai netika paziņots, pārkāpjot Līguma 108. pantu, un līdz ar to ir uzskatāms par nelikumīgu, un tā kā šis atbalsts ir arī nesaderīgs ar iekšējo tirgu, atbalsts jāatgūst, lai atjaunotu to tirgus stāvokli, kas pastāvēja pirms atbalsta piešķiršanas. Atgūstamie līdzekļi būtu jāaprēķina, sākot no dienas, kad saņēmēji guvuši priekšrocības, t. i., kad atbalsts nodots saņēmēju rīcībā, līdz piegāžu pārtraukšanai 2011. gada beigās (46), un atgūstamajām summām līdz to faktiskai atmaksāšanai būtu jāpiemēro procenti.

| (114) | Atgūstamā summa būtu starpība starp vidējo gada cenu, par kādu Hidroelectrica iegādājās elektroenerģiju no Termoelectrica un Electrocentrale Deva, kā izklāstīts 32. apsvērumā, un augstākajām cenām, kuras ik gadu tirgū piemēroja kopējam apjomam, ko tie piegādāja. Šī starpība ir norādīta 89. apsvērumā. Pamatojoties uz cenu atšķirībām, kas tika piemērotas visa gada laikā laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 1. janvārim, vienkāršošanas nolūkā atgūstamās summas ir RON 3 656 675 no Electrocentrale Deva un RON 22 619 821 no Termoelectrica. Turklāt Rumānijas iestādes var aplēst šīs summas, pamatojoties uz faktiskajām cenām, kas tika piemērotas Hidroelectrica gada laikā (piemēram, reizi mēnesī, divreiz mēnesī). |
| --- | --- |

(114)

Atgūstamā summa būtu starpība starp vidējo gada cenu, par kādu Hidroelectrica iegādājās elektroenerģiju no Termoelectrica un Electrocentrale Deva, kā izklāstīts 32. apsvērumā, un augstākajām cenām, kuras ik gadu tirgū piemēroja kopējam apjomam, ko tie piegādāja. Šī starpība ir norādīta 89. apsvērumā. Pamatojoties uz cenu atšķirībām, kas tika piemērotas visa gada laikā laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 1. janvārim, vienkāršošanas nolūkā atgūstamās summas ir RON 3 656 675 no Electrocentrale Deva un RON 22 619 821 no Termoelectrica. Turklāt Rumānijas iestādes var aplēst šīs summas, pamatojoties uz faktiskajām cenām, kas tika piemērotas Hidroelectrica gada laikā (piemēram, reizi mēnesī, divreiz mēnesī).

| (115) | Šīm summām tiks pieskaitīti procenti, neskatoties uz to, kura no abām aprēķināšanas metodēm tiks izmantota, pamatojoties uz faktisko elektroenerģijas ikmēneša piegādes grafiku uzņēmumam Hidroelectrica laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam, ņemot vērā 89. apsvērumā norādīto starpību ar tirgus cenām. |
| --- | --- |

(115)

Šīm summām tiks pieskaitīti procenti, neskatoties uz to, kura no abām aprēķināšanas metodēm tiks izmantota, pamatojoties uz faktisko elektroenerģijas ikmēneša piegādes grafiku uzņēmumam Hidroelectrica laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam, ņemot vērā 89. apsvērumā norādīto starpību ar tirgus cenām.

| (116) | Ņemot vērā šīs lietas faktus, vēl ir lietderīgi izvērtēt, vai atgūšanas pienākums būtu jāpagarina vai jāpiemēro vēl kādām citām juridiskām personām, ne vien Termoelectrica un Electrocentrale Deva, atbilstoši juridiskajai vai saimnieciskajai pēctecībai ar citu uzņēmumu, kas nav Termoelectrica un Electrocentrale Deva, un kuriem tiktu piemērota saimnieciskā pēctecība gadījumā, ja tie nespētu izpildīt atgūšanas pienākumus. Šajā sakarībā ES Tiesu judikatūra ir noteikusi vairākus kritērijus, ko Komisija varētu ņemt vērā kopā vai atsevišķi, lai noteiktu, vai divu dažādu uzņēmumu starpā pastāv saimnieciskā pēctecība (47). |
| --- | --- |

(116)

Ņemot vērā šīs lietas faktus, vēl ir lietderīgi izvērtēt, vai atgūšanas pienākums būtu jāpagarina vai jāpiemēro vēl kādām citām juridiskām personām, ne vien Termoelectrica un Electrocentrale Deva, atbilstoši juridiskajai vai saimnieciskajai pēctecībai ar citu uzņēmumu, kas nav Termoelectrica un Electrocentrale Deva, un kuriem tiktu piemērota saimnieciskā pēctecība gadījumā, ja tie nespētu izpildīt atgūšanas pienākumus. Šajā sakarībā ES Tiesu judikatūra ir noteikusi vairākus kritērijus, ko Komisija varētu ņemt vērā kopā vai atsevišķi, lai noteiktu, vai divu dažādu uzņēmumu starpā pastāv saimnieciskā pēctecība (47).

6.3.1.   Termoelectrica – saimnieciskā pēctecība ar CEH

| (117) | Kā aprakstīts 52. apsvērumā, Termoelectrica ir likvidējams uzņēmums. Saskaņā ar iedibināto judikatūru uzņēmuma maksātnespēja un nespēja atmaksāt atbalstu nav iemesls, lai to atbrīvotu no atbalsta atgūšanas. Tādos gadījumos atjaunot iepriekšējo situāciju un likvidēt konkurences izkropļošanu iespējams, būtībā uzņēmuma prasījumu sarakstā reģistrējot tādu prasījumu, kas attiecas uz atbalsta atmaksāšanu (48). Ja valsts iestādes nespēj atgūt pilnu atbalsta summu, reģistrējot prasījumu, atgūšanas pienākumu var izpildīt vienīgi tad, ja maksātnespējas procedūras beidzas ar uzņēmuma darbības pilnīgu izbeigšanu (49). Tomēr, ja uzņēmums, kas saņēma nelikumīgu atbalstu, ir maksātnespējīgs un ir izveidots uzņēmums, lai turpinātu maksātnespējīgā uzņēmuma darbību, tādas darbības veikšana attiecībā uz pilnībā neatgūtu atbalstu var paildzināt konkurences kropļošanu, ko rada konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem. Tāpēc tādam jaunizveidotam uzņēmumam, ja tas turpina izmantot minēto priekšrocību, var pieprasīt atmaksāt attiecīgo atbalstu (50). Piemēram, tas notiktu gadījumā, ja aktīvi, kuri guva labumu no atbalsta, pirms atbalsta saņēmēja likvidācijas tiek nodoti meitasuzņēmumam, kas izveidots, lai turpinātu atbalsta saņēmēja darbību (saimnieciskā pēctecība). Turklāt, ja atbalsta saņēmēja uzņēmums tiek apvienots ar citu uzņēmumu, tādējādi nododot visas tā tiesības un pienākumus apvienotajam uzņēmumam, tam tiek nodots arī pienākums atmaksāt atbalstu (juridiskā pēctecība). |
| --- | --- |

(117)

Kā aprakstīts 52. apsvērumā, Termoelectrica ir likvidējams uzņēmums. Saskaņā ar iedibināto judikatūru uzņēmuma maksātnespēja un nespēja atmaksāt atbalstu nav iemesls, lai to atbrīvotu no atbalsta atgūšanas. Tādos gadījumos atjaunot iepriekšējo situāciju un likvidēt konkurences izkropļošanu iespējams, būtībā uzņēmuma prasījumu sarakstā reģistrējot tādu prasījumu, kas attiecas uz atbalsta atmaksāšanu (48). Ja valsts iestādes nespēj atgūt pilnu atbalsta summu, reģistrējot prasījumu, atgūšanas pienākumu var izpildīt vienīgi tad, ja maksātnespējas procedūras beidzas ar uzņēmuma darbības pilnīgu izbeigšanu (49). Tomēr, ja uzņēmums, kas saņēma nelikumīgu atbalstu, ir maksātnespējīgs un ir izveidots uzņēmums, lai turpinātu maksātnespējīgā uzņēmuma darbību, tādas darbības veikšana attiecībā uz pilnībā neatgūtu atbalstu var paildzināt konkurences kropļošanu, ko rada konkurences priekšrocības salīdzinājumā ar konkurentiem. Tāpēc tādam jaunizveidotam uzņēmumam, ja tas turpina izmantot minēto priekšrocību, var pieprasīt atmaksāt attiecīgo atbalstu (50). Piemēram, tas notiktu gadījumā, ja aktīvi, kuri guva labumu no atbalsta, pirms atbalsta saņēmēja likvidācijas tiek nodoti meitasuzņēmumam, kas izveidots, lai turpinātu atbalsta saņēmēja darbību (saimnieciskā pēctecība). Turklāt, ja atbalsta saņēmēja uzņēmums tiek apvienots ar citu uzņēmumu, tādējādi nododot visas tā tiesības un pienākumus apvienotajam uzņēmumam, tam tiek nodots arī pienākums atmaksāt atbalstu (juridiskā pēctecība).

| (118) | Tā kā šajā gadījumā nav iespējams atgūt pilnīgi visu tā atbalsta summu, kas sekmēja Termoelectrica darbības, ir jāizvērtē, vai starp Termoelectrica un citiem uzņēmumiem varētu pastāvēt saimnieciskā un/vai juridiskā pēctecība. |
| --- | --- |

(118)

Tā kā šajā gadījumā nav iespējams atgūt pilnīgi visu tā atbalsta summu, kas sekmēja Termoelectrica darbības, ir jāizvērtē, vai starp Termoelectrica un citiem uzņēmumiem varētu pastāvēt saimnieciskā un/vai juridiskā pēctecība.

| (119) | Attiecībā uz saimniecisko pēctecību, kā izklāstīts 48. un 51. apsvērumā, 2011. gada septembrī Termoelectrica nodibināja meitasuzņēmumu Electrocentrale Paroseni, kam tas nodeva (tās pašas valstij piederošās grupas ietvaros) spēkstaciju, kas faktiski piegādāja to nopirkto elektroenerģijas apjomu, par ko bija noslēgts līgums ar Termoelectrica (48.–65. apsvērums), tostarp visas Termoelectrica tiesības un pienākumus, kas bija noteiktas minētajā līgumā, un saskaņā ar šo līgumu turpināja pārdot elektroenerģiju uzņēmumam Hidroelectrica līdz 2011. gada oktobrim (kad tas tika apvienots ar CEH). Līdz ar to Electrocentrale Paroseni pārņēma un turpināja tās darbības, kuras saņēma atbalstu, kas bija piešķirts tā mātesuzņēmumam Termoelectrica. Tādēļ tas būtu jāuzskata par Termoelectrica saimniecisko pēcteci. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā uz saimniecisko pēctecību, kā izklāstīts 48. un 51. apsvērumā, 2011. gada septembrī Termoelectrica nodibināja meitasuzņēmumu Electrocentrale Paroseni, kam tas nodeva (tās pašas valstij piederošās grupas ietvaros) spēkstaciju, kas faktiski piegādāja to nopirkto elektroenerģijas apjomu, par ko bija noslēgts līgums ar Termoelectrica (48.–65. apsvērums), tostarp visas Termoelectrica tiesības un pienākumus, kas bija noteiktas minētajā līgumā, un saskaņā ar šo līgumu turpināja pārdot elektroenerģiju uzņēmumam Hidroelectrica līdz 2011. gada oktobrim (kad tas tika apvienots ar CEH). Līdz ar to Electrocentrale Paroseni pārņēma un turpināja tās darbības, kuras saņēma atbalstu, kas bija piešķirts tā mātesuzņēmumam Termoelectrica. Tādēļ tas būtu jāuzskata par Termoelectrica saimniecisko pēcteci.

| (120) | Electrocentrale Paroseni 2012. gada novembrī tika apvienots ar Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni jaunizveidotā uzņēmumā CEH. Šīs apvienošanās rezultātā CEH pārņēma visas Electrocentrale Paroseni tiesības un pienākumus, kas izzuda kā atsevišķa juridiska persona. No tā izriet, ka starp Electrocentrale Paroseni, kas pārņēma atbalstīto saimniecisko darbību, un CEH, ar ko tas tika apvienots 2012. gada 1. novembrī un kas pārņēma visas tā tiesības un pienākumus, pastāv juridiska pēctecība. |
| --- | --- |

(120)

Electrocentrale Paroseni 2012. gada novembrī tika apvienots ar Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni jaunizveidotā uzņēmumā CEH. Šīs apvienošanās rezultātā CEH pārņēma visas Electrocentrale Paroseni tiesības un pienākumus, kas izzuda kā atsevišķa juridiska persona. No tā izriet, ka starp Electrocentrale Paroseni, kas pārņēma atbalstīto saimniecisko darbību, un CEH, ar ko tas tika apvienots 2012. gada 1. novembrī un kas pārņēma visas tā tiesības un pienākumus, pastāv juridiska pēctecība.

| (121) | Tādēļ uzņēmumam CEH būtu jāpiemēro Termoelectrica piešķirtā atbalsta atgūšanas pienākums. |
| --- | --- |

(121)

Tādēļ uzņēmumam CEH būtu jāpiemēro Termoelectrica piešķirtā atbalsta atgūšanas pienākums.

6.3.2.   Electrocentrale Deva – saimnieciskā pēctecība ar CEH

| (122) | Kā aprakstīts 51. apsvērumā, Electrocentrale Deva, kas kā neatkarīga juridiskā persona pilnībā saņēma atbalstu, kaut arī to kontrolēja Termoelectrica, vairs nepastāv kā neatkarīga sabiedrība. Tomēr starp Electrocentrale Deva, kas saņēma atbalstu, un CEH, ar ko tas tika apvienots 2012. gada 1. novembrī un kas pārņēma visas tā tiesības un pienākumus, pastāv juridiska pēctecība. |
| --- | --- |

(122)

Kā aprakstīts 51. apsvērumā, Electrocentrale Deva, kas kā neatkarīga juridiskā persona pilnībā saņēma atbalstu, kaut arī to kontrolēja Termoelectrica, vairs nepastāv kā neatkarīga sabiedrība. Tomēr starp Electrocentrale Deva, kas saņēma atbalstu, un CEH, ar ko tas tika apvienots 2012. gada 1. novembrī un kas pārņēma visas tā tiesības un pienākumus, pastāv juridiska pēctecība.

| (123) | Turklāt uz saimnieciskās darbības pēctecību starp Electrocentrale Deva un CEH norāda vairāki elementi, piemēram: i) pēc Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni apvienošanas jaunizveidotais uzņēmums CEH, sākot ar 2012. gada augustu, pārņēma abus uzņēmumus ar visiem to pamatdarbības līdzekļiem un darbiniekiem; ii) jaunizveidotā uzņēmuma CEH saimnieciskā pamatdarbība, tāpat kā uzņēmumam Electrocentrale Deva, 2012. gadā bija elektroenerģijas ražošana; iii) abi uzņēmumi pilnībā pieder valstij: kā norādīts 50. apsvērumā, dienā, kad tika apturēta elektroenerģijas piegāde saskaņā ar abiem līgumiem, uzņēmumam Termoelectrica, kas pilnībā piederēja valstij, savukārt pilnībā piederēja Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni; iv) jaunizveidotais uzņēmums CEH arī pilnībā pieder valstij. |
| --- | --- |

(123)

Turklāt uz saimnieciskās darbības pēctecību starp Electrocentrale Deva un CEH norāda vairāki elementi, piemēram: i) pēc Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni apvienošanas jaunizveidotais uzņēmums CEH, sākot ar 2012. gada augustu, pārņēma abus uzņēmumus ar visiem to pamatdarbības līdzekļiem un darbiniekiem; ii) jaunizveidotā uzņēmuma CEH saimnieciskā pamatdarbība, tāpat kā uzņēmumam Electrocentrale Deva, 2012. gadā bija elektroenerģijas ražošana; iii) abi uzņēmumi pilnībā pieder valstij: kā norādīts 50. apsvērumā, dienā, kad tika apturēta elektroenerģijas piegāde saskaņā ar abiem līgumiem, uzņēmumam Termoelectrica, kas pilnībā piederēja valstij, savukārt pilnībā piederēja Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni; iv) jaunizveidotais uzņēmums CEH arī pilnībā pieder valstij.

| (124) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek konstatēts, ka starp Electrocentrale Deva, Termoelectrica ar Electrocentrale Paroseni starpniecību, no vienas puses, un CEH, no otras puses, pastāv juridiskā un saimnieciskā pēctecība. Šajā sakarībā parāda konvertēšana pašu kapitālā, pamatojoties uz kapitāla daļu nodošanas neatkarīgu novērtējumu, kas tika veikta pirms Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni apvienošanas uzņēmumā CEH (50. apsvērums), nepārtrauc šo attiecīgo trīs uzņēmumu pēctecību. Kapitāla daļu pārdošanas darījums neietekmē atbalsta saņēmēja(-u) identitāti un no tā gūtos labumus, kas nodoti neatkarīgi no kapitāla daļu turētāja identitātes un kas turklāt šajā gadījumā galu galā bija Rumānijas valsts līdz 2011. gadam un pēc apvienošanās ar CEH. No tā izriet, ka atgūšanas pienākumi vis-à-vis Electrocentrale Deva un Termoelectrica būtu jāpārnes uz CEH. |
| --- | --- |

(124)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek konstatēts, ka starp Electrocentrale Deva, Termoelectrica ar Electrocentrale Paroseni starpniecību, no vienas puses, un CEH, no otras puses, pastāv juridiskā un saimnieciskā pēctecība. Šajā sakarībā parāda konvertēšana pašu kapitālā, pamatojoties uz kapitāla daļu nodošanas neatkarīgu novērtējumu, kas tika veikta pirms Electrocentrale Deva un Electrocentrale Paroseni apvienošanas uzņēmumā CEH (50. apsvērums), nepārtrauc šo attiecīgo trīs uzņēmumu pēctecību. Kapitāla daļu pārdošanas darījums neietekmē atbalsta saņēmēja(-u) identitāti un no tā gūtos labumus, kas nodoti neatkarīgi no kapitāla daļu turētāja identitātes un kas turklāt šajā gadījumā galu galā bija Rumānijas valsts līdz 2011. gadam un pēc apvienošanās ar CEH. No tā izriet, ka atgūšanas pienākumi vis-à-vis Electrocentrale Deva un Termoelectrica būtu jāpārnes uz CEH.

6.3.3.   Secinājums par atgūšanu

| (125) | Atgūstamajai summai (neskaitot procentus) principā vajadzētu būt RON 3 656 675 no Electrocentrale Deva un RON 22 619 821 no Termoelectrica. Ņemot vērā juridisko un saimniecisko pēctecību, kas tika konstatēta starp Electrocentrale Deva, Termoelectrica un CEH, atbalsta atgūšanas pienākums no abiem atbalsta saņēmējiem būtu jāpārnes uz CEH. |
| --- | --- |

(125)

Atgūstamajai summai (neskaitot procentus) principā vajadzētu būt RON 3 656 675 no Electrocentrale Deva un RON 22 619 821 no Termoelectrica. Ņemot vērā juridisko un saimniecisko pēctecību, kas tika konstatēta starp Electrocentrale Deva, Termoelectrica un CEH, atbalsta atgūšanas pienākums no abiem atbalsta saņēmējiem būtu jāpārnes uz CEH.

7.   SECINĀJUMS

| (126) | Līgumos, ko 2010. un 2011. gadā Hidroelectrica noslēdza ar Termoelectrica un Electrocentrale Deva, bija iekļauti preferenciāli elektroenerģijas tarifi, no kā minētie uzņēmumi guva labumu. Tie ietvēra valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Rumānija nelikumīgi īstenoja šo atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu, |
| --- | --- |

(126)

Līgumos, ko 2010. un 2011. gadā Hidroelectrica noslēdza ar Termoelectrica un Electrocentrale Deva, bija iekļauti preferenciāli elektroenerģijas tarifi, no kā minētie uzņēmumi guva labumu. Tie ietvēra valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Rumānija nelikumīgi īstenoja šo atbalstu, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu. Šis atbalsts nav saderīgs ar iekšējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts, kas būtībā veido RON 3 656 675 uzņēmumam Electrocentrale Deva un RON 22 619 821 uzņēmumam Termoelectrica, kas minētajiem uzņēmumiem piešķirts preferenciālu elektroenerģijas tarifu veidā un ko Rumānija nelikumīgi piešķīrusi, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu.

2. pants

Rumānijai no saņēmējiem jāatgūst 1. pantā norādītais piešķirtais nesaderīgais atbalsts. Atbalsta atgūšanas pienākums tiek pārnests uz CE Hunedoara.

Atgūstamajām summām no dienas, kad tās bija pieejamas atbalsta saņēmējiem, līdz to faktiskai atgūšanai piemēro procentus.

Procentus aprēķina gan pamatsummai, gan procentiem atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 (51) V nodaļai.

3. pants

Šā lēmuma 1. pantā minēto atbalstu atgūst nekavējoties un efektīvi.

Rumānija nodrošina šā lēmuma īstenošanu četru mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

4. pants

Divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas Rumānija iesniedz šādu informāciju:

| — | kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja, |
| --- | --- |

—

kopējā summa (pamatsumma un atgūšanas procenti), kas jāatgūst no katra atbalsta saņēmēja,

| — | šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts, tostarp pierādījums, ka tā ir atbilstīgi reģistrējusi atbalsta atgūšanas rīkojumu ar atbilstošu prioritātes pakāpi Termoelectrica likvidācijas procesā, |
| --- | --- |

—

šā lēmuma izpildei jau veikto un plānoto pasākumu sīks apraksts, tostarp pierādījums, ka tā ir atbilstīgi reģistrējusi atbalsta atgūšanas rīkojumu ar atbilstošu prioritātes pakāpi Termoelectrica likvidācijas procesā,

| — | ja Termoelectrica nav iespējams izpildīt atbalsta atgūšanas rīkojumu, iesniedz rīkojumu par Termoelectrica uzņēmējdarbības izbeigšanu un pierādījumu tam, ka Termoelectrica patiešām pamet tirgu, |
| --- | --- |

—

ja Termoelectrica nav iespējams izpildīt atbalsta atgūšanas rīkojumu, iesniedz rīkojumu par Termoelectrica uzņēmējdarbības izbeigšanu un pierādījumu tam, ka Termoelectrica patiešām pamet tirgu,

| — | dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu. |
| --- | --- |

—

dokumenti, kas apliecina, ka atbalsta saņēmējiem ir pieprasīts atmaksāt atbalstu.

Rumānija informē Komisiju par to valsts pasākumu rezultātiem, kas veikti, lai īstenotu šo lēmumu, līdz brīdim, kad 1. pantā norādītā atbalsta atgūšana ir pabeigta. Pēc Komisijas vienkārša pieprasījuma tā nekavējoties iesniedz informāciju par šā lēmuma izpildei jau veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Tā arī sniedz sīku informāciju par atbalsta summām un atgūšanas procentiem, kas jau atgūti no atbalsta saņēmēja.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

Briselē, 2015. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Margrethe VESTAGER

---

(1)  Komisijas 2012. gada 25. aprīļa Lēmums C(2012) 2552 final attiecībā uz lietu SA.33475, 46. lpp.

1

(2)  OV C 395, 20.12.2012., 46. lpp.

2

(3)  1958. gada 15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.).

3

(4)  Visi Hidroelectrica Direktoru padomes locekļi, izņemot Hidroelectrica ģenerāldirektoru un Fondul Proprietatea (2010. g.) pārstāvi, pildīja citus pienākumus dažādās ministrijās un tika iecelti saskaņā ar Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas rīkojumiem: i) 2005.–2006. gadā Ekonomikas un tirdzniecības ministra kabineta personīgais padomnieks, Mazo un vidējo uzņēmumu ministra kabineta direktors, Finanšu ministra kabineta personīgais padomnieks un valsts Ģenerālsekretariāta personīgais padomnieks bija arī Hidroelectrica Direktoru padomes locekļi; ii) situācija par 2007.–2008. gadu nav zināma; iii) 2009. gadā Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas valsts sekretārs bija arī Hidroelectrica Direktoru padomes priekšsēdētājs (2009. g.), un vēl Finanšu ministrijas valsts sekretārs un arī divi Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas ģenerāldirektori bija Hidroelectrica Direktoru padomes locekļi; iv) 2010. gadā trīs Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas personīgie padomnieki, Finanšu ministrijas valsts sekretārs un Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas ģenerāldirektors bija Hidroelectrica Direktoru padomes locekļi.

4

Hidroelectrica

Hidroelectrica

Fondul Proprietatea

Hidroelectrica

Hidroelectrica

Hidroelectrica

Hidroelectrica

(5)  Bukarestes tribunāla 2012. gada 26. jūnija Lēmums Nr. 22456/3/2012.

5

(6)  Bukarestes tribunāla 2013. gada 26. jūnija Lēmums Nr. 6482.

6

(7)  Energoregulators, Annual Report 2009, 15. lpp.

7

Annual Report 2009

(8)  Energoregulators, Annual Report 2011, 15. lpp.

8

Annual Report 2011

(9)  Piemēram, Parošeni ogļraktuves, kuras apgādāja Termoelectrica, bija iekļautas plānā par atbalstu konkurētnespējīgu Rumānijas ogļraktuvju pilnīgai slēgšanai, ko Komisija atļāva 2012. gada 22. februāra Lēmumā par lietu SA 33 033-National Hard Coal Company.

9

Termoelectrica

National Hard Coal Company

(10)  Energoregulators, Annual Report 2010, 12. lpp.

10

Annual Report 2010

(11)  Energoregulators, Annual Report 2011, 22. lpp.

11

Annual Report 2011

(12)  Piegādes sākās 2009. gadā.

12

(13)  Līgums ar Termoelectrica tika pārtraukts 2012. gada 29. augustā, savukārt līgums ar Electrocentrale Deva – 2012. gada 30. augustā.

13

Termoelectrica

Electrocentrale Deva

(14)  Societatea Națională a Huilei, kas tika izveidots pēc atdalīšanas no, iespējams, konkurējošām Compania Nationala a Huilei raktuvēm, 2013. gada 1. augustā tika pievienots arī Complexul Energetic Hunedoara.

14

Societatea Națională a Huilei

Compania Nationala a Huilei

Complexul Energetic Hunedoara

(15)  Līguma ar Electrocentrale Deva 25. pants.

15

Electrocentrale Deva

(16)  CET Paroseni elektrostacija Nr. 4 – līgumā iekļautā apjoma aplēses par visu līguma darbības laiku ir 940 GWh gadā.

16

CET Paroseni

(17)  2009. gada 22. marta Papildinājumā Nr. 1 cena 2009. gadam ir noteikta 225 RON/MWh apmērā; Papildinājuma Nr. 2 datums nav zināms, un tajā cena 2009. gadam ir noteikta 225 RON/MWh apmērā, un tajā ir paredzēts, ka no 2010. gada un visu turpmāko līguma darbības laiku cenu noteiks ANRE; 2009. gada 7. augusta Papildinājumā Nr. 3 cena 2009. gadam ir noteikta 230 RON/MWh apmērā; 2010. gada 19. februāra Papildinājumā Nr. 4 cena laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam ir noteikta 230 RON/MWh apmērā; 2010. gada 30. marta Papildinājumā Nr. 5 cena laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim ir noteikta 230 RON/MWh apmērā; 2010. gada 31. decembra Papildinājumā Nr. 6 noteikta tāda pati cena kā Papildinājumā Nr. 5 (230 RON/MWh līdz 2011. gada 31. janvārim); 2011. gada 1. februāra Papildinājumā Nr. 7 cena laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 31. decembrim ir noteikta 235 RON/MWh apmērā; 2011. gada 22. septembra Papildinājumā Nr. 8 galvenajā līgumā sākotnējais piegādātājs Termoelectrica tiek aizstāts ar SC de Producere a Energieie Electrice si Termice Electrocentrale Paroseni SA.

17

ANRE

Termoelectrica

SC de Producere a Energieie Electrice si Termice Electrocentrale Paroseni SA

(18)  Skatīt Līguma ar Electrocentrale Deva 14. pantu.

18

Electrocentrale Deva

(19)  Sākotnējā līgumcena ir 220,56 RON/MWh. 2009. gada 1. augusta Papildinājumā Nr. 1 cena 2009. gadam ir noteikta 234 RON/MWh apmērā; 2010. gada 2. janvāra Papildinājumā Nr. 2 cena laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 30. jūnijam ir noteikta 225,7 RON/MWh apmērā; 2010. gada 11. februāra Papildinājumā Nr. 3 cena laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam ir noteikta 234 RON/MWh apmērā; 2010. gada 1. aprīļa Papildinājumā Nr. 4 cena laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim ir noteikta 234 RON/MWh apmērā; 2011. gada 1. februāra Papildinājumā Nr. 5 cena laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 31. decembrim ir noteikta 234 RON/MWh apmērā.

19

(20)  Attiecībā uz Termoelectrica: 2009. gada 20. marta Papildinājumā Nr. 1 cena 2009. gadam tika noteikta, pamatojoties uz ANRE lēmumu; 2009. gada 1. jūnija Papildinājumā Nr. 2 tika noteikta cena 2009. gadam un norādīts, ka no 2010. gada līgumcenu Paroseni spēkstacijai noteiks ANRE.

20

Termoelectrica

ANRE

Paroseni

ANRE

Attiecībā uz Electrocentrale Deva: 2009. gada 7. janvāra Papildinājumā Nr. 2 cena tika koriģēta, balstoties uz ANRE lēmumu.

Electrocentrale Deva

ANRE

(21)  Attiecībā uz Termoelectrica: 2009. gada 1. augusta Papildinājumā Nr. 3 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. II/11096/31.7.2009., ko apstiprinājis Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas valsts sekretārs, un noteikta cena 2009. gadam; 2010. gada 11. februāra Papildinājumā Nr. 4 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. II/11672/11.2.2010., ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs, un noteikta cena laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam; 2010. gada 1. aprīļa Papildinājumā Nr. 5 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. II/11877/29.3.2010., ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs, un noteikta cena laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim; 2011. gada 1. janvāra Papildinājumā Nr. 6 norādīta atsauce uz to pašu Piezīmi Nr. II/11877/29.3.2010., ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs, un noteikta tā pati cena laikposmam no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim; 2011. gada 1. februāra Papildinājumā Nr. 7 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. 6547/21.1.2011., ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs, un noteikta cena laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 31. decembrim.

21

Termoelectrica

Attiecībā uz Electrocentrale Deva: 2009. gada 1. augusta Papildinājumā Nr. 1 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. II/11096/31.7.2009., ko apstiprinājis Ekonomikas un tirdzniecības ministrijas valsts sekretārs, un noteikta cena 2009. gadam; 2010. gada 11. februāra Papildinājumā Nr. 3 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. II/11674/11.2.2010., ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs, un noteikta cena laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam; 2010. gada 1. aprīļa Papildinājumā Nr. 4 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. II/11878/29.3.2010., ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs, un noteikta cena laikposmam no 2010. gada 1. aprīļa līdz 31. decembrim; 2011. gada 1. februāra Papildinājumā Nr. 5 norādīta atsauce uz Piezīmi Nr. 6547/21.1.2011., ko apstiprinājis ekonomikas un tirdzniecības ministrs, un noteikta cena laikposmam no 2011. gada 1. februāra līdz 31. decembrim.

Electrocentrale Deva

(22)  Saskaņā ar informāciju, ko Rumānija sniedza 2013. gada 11. septembrī un 2015. gada 20. februārī, elektroenerģijas piegādes atbilstīgi abiem līgumiem tika pārtrauktas 2011. gada beigās. Līdz ar to 2012. gadā nekādas piegādes netika veiktas.

22

(23)  OPCOM šo tirgu pārvalda tikai no 2011. gada jūlija.

23

OPCOM

(24)  Komisijas 2014. gada 5. marta Lēmums, piemērojot Līguma 102. pantu, ar ko nosaka naudas sodu saskaņā ar 7. pantu Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.), lietā AT.39 984 “Rumānijas elektroenerģijas birža/OPCOM”.

24

OPCOM

(25)  Datu kopā bija iekļauta šāda informācija: pircēja un pārdevēja identitāte, līguma veids, spēkā stāšanās datums, beigu datums, kā arī apjoms, piegādes veids un vidējā svērtā cena par katru gadu laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam.

25

(26)  Komisijas 2012. gada 25. aprīļa Lēmums C(2012) 2516 final par lietu SA.33623 (OV C 189, 29.6.2012., 3. lpp.), C (2012) 2517 final par lietu SA.33624 (OV C 268, 5.9.2012., 21. lpp.), C(2012) 2542 final par lietu SA.33451 (OV C 395, 20.12.2012., 5. lpp.) un C(2012) 2556 final par lietu SA.33581 (OV C 395, 20.12.2012., 34. lpp.).

26

(27)  Informācija, ko Rumānija iesniedza 2014. gada 3. septembrī.

27

(28)  Informācija, ko Rumānija iesniedza 2015. gada 20. februārī.

28

(29)  Publicēts Oficiālajā Vēstnesī Nr. 700 2011. gada 4. oktobrī.

29

Oficiālajā Vēstnesī

(30)  Likvidācija apstiprināta ar Ģenerālās asamblejas 2012. gada 12. marta lēmumu.

30

(31)  Skatīt 27. zemsvītras piezīmi.

31

(32)  Pieejams tikai rumāņu valodā: http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf, 213. lpp.

32

(33)  Informācija, ko Rumānija iesniedza 2013. gada 11. septembrī.

33

(34)  Skatīt 1. pielikumu informācijai, ko Rumānija iesniedza 2013. gada 11. septembrī.

34

(35)  Attiecībā uz līgumu ar Termoelectrica.

35

Termoelectrica

(36)  Attiecībā uz līgumu ar Electrocentrale Deva.

36

Electrocentrale Deva

(37)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-305/89 Itālija/Komisija (Alfa Romeo) (Recueil 1991, I-1603. lpp., 18. un 19. punkts); lietā T-16/96 Cityflyer Express/Komisija (Recueil 1998, II-757. lpp., 51. punkts); apvienotajās lietās T-129/95, T-2/96 un T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke un Lech-Stahlwerke/Komisija (Recueil 1999, II-17. lpp., 104. punkts); apvienotajās lietās T-268/08 un T-281/08 Land Burgenland un Austrija/Komisija (Krājums 2012, II-0000. lpp., 48. punkts).

37

Alfa Romeo

Recueil

Cityflyer Express

Recueil

Neue Maxhütte Stahlwerke

Lech-Stahlwerke

Recueil

Land Burgenland

(38)  Hidroelectrica maksātnespējas procesa administratora sagatavotais ziņojums – http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf, pieejams tikai rumāņu valodā, 212. lpp.

38

Hidroelectrica

(39)  Spriedums lietā C-482/99 Francijas Republika/Komisija (Stardust Marine) (Recueil 2002, I-4397. lpp.).

39

Stardust Marine

Recueil

(40)  Alzetta, 141.–147. punkts; Altmark Trans.

40

Alzetta

Altmark Trans

(41)  Spriedums lietā C-364/90 Itālija/Komisija (Recueil 1993, I-2097. lpp., 20. punkts).

41

Recueil

(42)  Skatīt spriedumu lietā C-70/72 Komisija/Vācija (Recueil 1973, 813. lpp., 13. punkts).

42

Recueil

(43)  Skatīt spriedumu apvienotajās lietās C-278/92, C-279/92 un C-280/92 Spānija/Komisija (Recueil 1994, I-4103. lpp., 75. punkts).

43

Recueil

(44)  Skatīt spriedumu lietā C-75/97 Beļģija/Komisija (Recueil 1999, I-3671. lpp., 64. un 65. punkts).

44

Recueil

(45)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

45

(46)  Elektroenerģijas piegādi pirms abu līgumu izbeigšanas 2012. gada augusta beigās apturēja Hidroelectrica maksātnespējas procesa administrators.

46

Hidroelectrica

(47)  Spriedums lietā T-123/09 Ryanair/Komisija, EU:T2012:164, 155. un 156. punkts, spriedums lietās T-415/05, T416/05 un T-423/05, Grieķijas Republika, Olimpiakes Aerogrammes AE un Olimpiaki Aeroporia AE/Komisija, EU:T:2010:386, 135. punkts, un spriedums lietā C-287/12 P, Ryanair Ltd/Komisija, EU:C2013:395, 101.–107. punkts.

47

Ryanair

Olimpiakes Aerogrammes AE

Olimpiaki Aeroporia AE

Ryanair Ltd

(48)  Spriedums lietā 277/00 SMI (Krājums 2004, ECR I-4355. lpp., 85. punkts); spriedums lietā 52/84 Komisija/Beļģija (Recueil 1986, ECR 89. lpp., 14. punkts); spriedums lietā C-142/87 Tubemeuse (Recueil 1990, ECR I-959. lpp., 60.–62. punkts).

48

SMI

Recueil

Tubemeuse

Recueil

(49)  Spriedums lietā C-610/10 Komisija/Spānija (Magefesa), ECLI:EU:C:2012:781, 104. punkts, un tajā minētā judikatūra.

49

Magefesa

(50)  Spriedums lietā C-610/10 Komisija/Spānija (Magefesa), 106. punkts.

50

Magefesa

(51)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK Līguma 93. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.), un tās grozījumi.

51

---

PIELIKUMS

EKONOMISKĀ IZDEVĪGUMA NOVĒRTĒJUMS. EKONOMETRISKĀ ANALĪZE

Ekonometriskās analīzes pamatojums un apraksts

Komisijas veiktās ekonometriskās analīzes mērķis ir noteikt etalona cenas līgumiem, kuri tiek izmeklēti, iegūstot šīs cenas regresijas analīzē, kas veikta datu kopā iekļautiem neizmeklējamiem līgumiem, un pamatojoties uz minēto līgumu pazīmēm. Pirmajā posmā regresijas analīze ļauj izveidot etalona cenu kā atvasinājumu no datu kopā iekļauto līgumu īpašībām (“izlases iekšējās prognozes”). Otrajā posmā regresijas analīzes rezultātus izmanto etalona cenas prognozēšanai attiecībā uz izmeklējamajiem līgumiem, ņemot vērā to līgumiskās īpašības (“ārpusizlases prognozes”). Regresijas analīzē cenu svārstības starp datu kopas līgumiem izskaidro ar tādām īpašībām kā iegādes apjoms un gada maketi (1).

Ekonometriskās analīzes pamatā ir princips, ka cenas ietekmē vairāki apstākļi, piemēram, apjomi. Neņemot vērā šos ietekmējošos apstākļus, cenu salīdzinājums starp dažādiem līgumiem zaudētu jēgu. Tādējādi minēto kvantitatīvo apsvērumu loģiskais pamatojums ir tāds, ka, ņemot vērā vairākus ārējos apstākļus, cenas starp dažādiem līgumiem ir vieglāk salīdzināt. Ja nepiemēro standartizāciju, salīdzināt ir jēga tikai pilnīgi identiskus līgumus.

Šāda empīriska novērtējuma mērķis nav aplēst cēlonisko saikni starp cenām un noteiktiem ārējiem apstākļiem. Piemēram, aplēšot cēlonisko saikni starp noteiktiem apstākļiem un cenām, būtu jāņem vērā endogenitātes risks, proti, risks, ka pašu šo cēlonisko mainīgo lielumu (piemēram, apjomus) izlaisto mainīgo lielumu vai vienlaicīguma noslieces dēļ ietekmē izskaidrotais mainīgais lielums (piemēram, cena). Kvantitatīvās analīzes uzdevums ir “standartizēt” cenas starp dažādiem līgumiem, lai tos būtu vieglāk savstarpēji salīdzināt. Šāda standartizēšana ir nepieciešama, ja nav pilnīgi identisku līgumu un piegādes raksturlielumu.

Regresijas analīze pievēršas attiecīgo divpusējo līgumu galvenajām pazīmēm:

| — | iekļaujot regresijā apjoma mainīgo lielumu, tiek ņemts vērā, ka parasti cenas kļūst zemākas, palielinoties iegādes apjomiem (2), |
| --- | --- |

—

iekļaujot regresijā apjoma mainīgo lielumu, tiek ņemts vērā, ka parasti cenas kļūst zemākas, palielinoties iegādes apjomiem (2),

| — | iekļaujot gada maketus, tiek ņemts vērā laika aspekts un iespējamās izmaiņas tirgus situācijā dažādos gados. |
| --- | --- |

—

iekļaujot gada maketus, tiek ņemts vērā laika aspekts un iespējamās izmaiņas tirgus situācijā dažādos gados.

Attiecībā uz empīriskās analīzes pirmo posmu rezultāti, ko deva datu kopas līgumu regresijas analīze, ir turpmāk izklāstīti 1. tabulā.

Attiecībā uz empīriskās analīzes otro posmu Komisija vispirms noteica etalonlielumu katram gadam un pēc tam pārbaudīja, kāds ir minēto līgumu stāvoklis attiecībā pret šo etalonlielumu, lai varētu secināt, vai Hidroelectrica noteiktās cenas bija zemākas vai augstākas par modelēto etalona cenu. Turpmāk minētie posmi detalizēti raksturo metodiku, kas tika izmantota etalonlieluma noteikšanai:

| | pirmkārt, katram izmeklējamajam līgumam tika aprēķināts, vai un ciktāl katra gada faktiskās cenas atkāpās no atbilstošās etalona cenas, kas aplēsta, pamatojoties uz regresiju un līguma raksturlielumiem; |
| --- | --- |

pirmkārt, katram izmeklējamajam līgumam tika aprēķināts, vai un ciktāl katra gada faktiskās cenas atkāpās no atbilstošās etalona cenas, kas aplēsta, pamatojoties uz regresiju un līguma raksturlielumiem;

| | otrkārt, tika noteikts līgums ar vislielāko atkāpi uz augšu (“MUD)” (3); tas bija datu kopas līgums, kurā konstatētā cena visvairāk pārsniedza atbilstošo etalona cenu (pēc absolūtās vērtības). Pamatoti ir izvēlēties MUD, kura svārstību diapazons pārsniedz etalona cenas vidējo aplēsi, vienlaikus ievērojot piesardzību; pirmkārt, ekonometriskais modelis par 100 % neizskaidro konstatēto datu kopas cenu, un etalona cenas vienotā aplēse tiek nodrošināta ticamības intervālā ar kļūdas robežu virs vai zem aplēstā lieluma; otrkārt, reālajā tirgū ir sastopamas cenu atkāpes no vienotās iespējamās cenas; MUD, kura pamatā ir līgumi pēc tirgus nosacījumiem (skatīt 42.–45. apsvērumu), sniedz kvantificētu informāciju par šādu atkāpju iespējamo mērogu un nodrošina tirgus apstākļos pamatotu intervālu apkārt aprēķinātajai etalona cenai; |
| --- | --- |

otrkārt, tika noteikts līgums ar vislielāko atkāpi uz augšu (“MUD)” (3); tas bija datu kopas līgums, kurā konstatētā cena visvairāk pārsniedza atbilstošo etalona cenu (pēc absolūtās vērtības). Pamatoti ir izvēlēties MUD, kura svārstību diapazons pārsniedz etalona cenas vidējo aplēsi, vienlaikus ievērojot piesardzību; pirmkārt, ekonometriskais modelis par 100 % neizskaidro konstatēto datu kopas cenu, un etalona cenas vienotā aplēse tiek nodrošināta ticamības intervālā ar kļūdas robežu virs vai zem aplēstā lieluma; otrkārt, reālajā tirgū ir sastopamas cenu atkāpes no vienotās iespējamās cenas; MUD, kura pamatā ir līgumi pēc tirgus nosacījumiem (skatīt 42.–45. apsvērumu), sniedz kvantificētu informāciju par šādu atkāpju iespējamo mērogu un nodrošina tirgus apstākļos pamatotu intervālu apkārt aprēķinātajai etalona cenai;

| | treškārt, cenas starpība, kas iegūta no MUD līguma, tika izmantota, lai nodalītu konstatētās cenas, kas pārsniedza etalona cenu, no līgumiem, kuros cena nesasniedza etalona cenu:






  — | ja līgumā konstatētā cena pārsniedza atbilstošo etalona cenu un cenas starpība šajā līgumā bija lielāka par MUD cenas starpību (4), tādā gadījumā šis līgums tika prima facie atzīts par nesaderīgu ar tirgu, |
| --- | --- | --- |

treškārt, cenas starpība, kas iegūta no MUD līguma, tika izmantota, lai nodalītu konstatētās cenas, kas pārsniedza etalona cenu, no līgumiem, kuros cena nesasniedza etalona cenu:

—

ja līgumā konstatētā cena pārsniedza atbilstošo etalona cenu un cenas starpība šajā līgumā bija lielāka par MUD cenas starpību (4), tādā gadījumā šis līgums tika prima facie atzīts par nesaderīgu ar tirgu,

| — | pretējā gadījumā līgums tika atzīts par saderīgu ar tirgu. |
| --- | --- |

—

pretējā gadījumā līgums tika atzīts par saderīgu ar tirgu.

Turpmāk tabulā parādīti detalizēti rezultāti, kas iegūti datu kopas regresijas analīzē. Regresija izskaidro 36 % datu svārstību. Turpmāk redzamajā tabulā sniegtās koeficientu aplēses tika izmantotas otrajā posmā, lai prognozētu “etalona” cenu attiecībā uz izmeklējamiem līgumiem (ārpusizlases prognozēs), pieņemot, ka arī tie ir mazumtirdzniecības līgumi, tāpat kā līgumi datu kopā.

Ekonometriskās analīzes rezultāti

1. tabula

Regresijas analīze

| Source | SS | df | MS | | Number of obs | = | 137 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| F(5,131) | = | 14,73 |
| Prob > F | = | 0,0000 |
| R-squared | = | 0,3598 |
| Adj R-squared | = | 0,3354 |
| Root MSE | = | 23,937 |

Source

SS

df

MS

Number of obs

=

137

F(5,131)

=

14,73

Prob > F

=

0,0000

R-squared

=

0,3598

Adj R-squared

=

0,3354

Root MSE

=

23,937

Model

4218,7868

5

8436,95736

Residual

75057,7748

131

572,960113

Total

117242,562

136

862,077659

| Average price RON ~ h | Coef. | Std. Err. | t | P > |t| | [95 % Conf. Interval] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Annual quantity GWh | – ,0114518 | ,0078662 | – 1,46 | 0,148 | – ,027013 | ,0041094 |
| year | | | | | | |
| 2008 | 26,39286 | 6,212094 | 4,25 | 0,000 | 14,10385 | 38,68186 |
| 2009 | 44,00499 | 6,668892 | 6,60 | 0,000 | 30,81234 | 57,19765 |
| 2010 | 32,16928 | 6,525077 | 4,93 | 0,000 | 19,26112 | 45,07744 |
| 2011 | 49,21547 | 6,458884 | 7,62 | 0,000 | 36,43826 | 61,99268 |
| _cons | 153,9978 | 5,159037 | 29,85 | 0,000 | 143,792 | 164,2036 |

Average price RON ~ h

Coef.

Std. Err.

t

P > |t|

[95 % Conf. Interval]

Annual quantity GWh

– ,0114518

,0078662

– 1,46

0,148

– ,027013

,0041094

year

2008

26,39286

6,212094

4,25

0,000

14,10385

38,68186

2009

44,00499

6,668892

6,60

0,000

30,81234

57,19765

2010

32,16928

6,525077

4,93

0,000

19,26112

45,07744

2011

49,21547

6,458884

7,62

0,000

36,43826

61,99268

_cons

153,9978

5,159037

29,85

0,000

143,792

164,2036

Nākamajās tabulās parādīti empīriskās analīzes rezultāti, kuru pamatā ir 1. tabulā izklāstītā regresijas analīze, kad MUD par katru gadu tika izvēlēts, pamatojoties uz cenu līmeņa starpību (izteiktu RON/MWh) starp katru līgumā aplēsto cenu un tai atbilstīgo konstatēto cenu. Turpmāk 2. un 3. tabulā redzama starpība starp Hidroelectrica līgumā paredzēto iepirkuma cenu katrā gadā (t. i., 2009.–2011. gadā), salīdzinot ar modelēto etalona cenu abiem izmeklējamajiem uzņēmumiem.

2009. gadā MUD līgumam, kas bija datu kopā iekļautais līgums ar lielāko starpību starp konstatēto cenu un tai atbilstīgo cenas aplēsi, cenas starpība tika novērtēta kā 69,73 RON/MWh. Nevienam no abiem Hidroelectrica līgumiem ar Termoelectrica un Electrocentrale Deva konstatētā cena nepārsniedza aplēsto cenu tā, lai cenas starpība pārsniegtu 69,73 RON/MWh (skatīt 2. tabulu).

2010. gadā MUD līgumā aplēstā cenas starpība bija 45,36 RON/MWh. Abiem Hidroelectrica līgumiem ar Termoelectrica un Electrocentrale Deva konstatētā cena pārsniedza aplēsto cenu ar cenas starpību, kas bija lielāka par 45,36 RON/MWh, proti, ar 53,05 RON/MWh starpību līgumā ar Termoelectrica un 51,37 RON/MWh starpību līgumā ar Electrocentrale Deva (skatīt 2. tabulu).

2011. gadā MUD līgumā aplēstā cenas starpība bija 30,12 RON/MWh. Abiem līgumiem starp Hidroelectrica un Termoelectrica un attiecīgi starp Hidroelectrica un Electrocentrale Deva konstatētā cena pārsniedza aplēsto cenu ar cenas starpību, kas bija lielāka par 30,12 RON/MWh, proti, ar 38,62 RON/MWh starpību līgumā ar Termoelectrica un 32,64 RON/MWh starpību līgumā ar Electrocentrale Deva (skatīt 2. tabulu).

2. tabula

Attiecīgā 2009.–2011. gada perioda līgumu analīze

| (RON/MWh) |
| --- |
| TERMOELECTRICA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Konstatētā cena (KC) | 227,40 | 230,00 | 234,40 |
| Prognozētā cena (PC) | 187,69 | 176,95 | 195,78 |
| Starpība (KC – PC) | 39,71 | 53,05 | 38,62 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Starpība: konstatētā cena – prognozētā cena + MUD | < MUD | 7,69 | 8,50 |
| ELECTROCENTRALE DEVA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Konstatētā cena (KC) | 230,20 | 234,00 | 234,00 |
| Prognozētā cena (PC) | 192,28 | 182,63 | 201,54 |
| Starpība (KC – PC) | 37,92 | 51,37 | 32,46 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Starpība: konstatētā cena – prognozētā cena + MUD | < MUD | 6,01 | 2,34 |

(RON/MWh)

TERMOELECTRICA

2009

2010

2011

Konstatētā cena (KC)

227,40

230,00

234,40

Prognozētā cena (PC)

187,69

176,95

195,78

Starpība (KC – PC)

39,71

53,05

38,62

MUD

69,73

45,36

30,12

Starpība: konstatētā cena – prognozētā cena + MUD

< MUD

7,69

8,50

ELECTROCENTRALE DEVA

2009

2010

2011

Konstatētā cena (KC)

230,20

234,00

234,00

Prognozētā cena (PC)

192,28

182,63

201,54

Starpība (KC – PC)

37,92

51,37

32,46

MUD

69,73

45,36

30,12

Starpība: konstatētā cena – prognozētā cena + MUD

< MUD

6,01

2,34

Iepriekš parādītie rezultāti liecina, ka cenas, ko Hidroelectrica 2010. un 2011. gadā samaksāja Termoelectrica un Electrocentrale Deva, pārsniedza pamatoto etalonlielumu, kas noteikts attiecībā uz datu kopas līgumiem. Tomēr šis salīdzinājums tika veikts starp mazumtirdzniecības līgumiem (tādi ir visi līgumi datu kopā) un vairumtirdzniecības līgumiem starp Hidroelectrica un attiecīgi Electrocentrale Deva un Termoelectrica. Citiem vārdiem, modelētās etalona cenas ietvēra mazumtirdzniecības izmaksas, kas abiem minētajiem līgumiem neveidojās, tādēļ modelētas etalona cenas bija augstākas par atbilstošajām vairumtirdzniecības cenām. Tādējādi, lai ņemtu vērā šo starpību, neizbēgami ir jāatskaita mazumtirdzniecības starpība 5 % apmērā no MUD absolūtās vērtības (5). Rezultāti ir parādīti turpmāk redzamajā tabulā, un arī tie apstiprina, ka abiem piegādātājiem 2010. un 2011. gadā cenas pārsniedza tirgus etalonlielumu.

3. tabula

Attiecīgā 2009.–2011. gada perioda līgumu analīze, piemērojot 5 % mazumtirdzniecības starpības atskaitījumu

| (RON/MWh) |
| --- |
| TERMOELECTRICA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Konstatētā cena (KC) | 227,40 | 230,00 | 234,40 |
| Prognozētā cena (PC) | 187,69 | 176,95 | 195,78 |
| Starpība (KC – PC) | 39,71 | 53,05 | 38,62 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Starpība: konstatētā cena – ((prognozētā cena + MUD) – 5 %) | < MUD | 18,81 | 19,80 |
| ELECTROCENTRALE DEVA | 2009 | 2010 | 2011 |
| Konstatētā cena (KC) | 230,20 | 234,00 | 234,00 |
| Prognozētā cena (PC) | 192,28 | 182,63 | 201,54 |
| Starpība (KC – C) | 37,92 | 51,37 | 32,46 |
| MUD | 69,73 | 45,36 | 30,12 |
| Starpība: konstatētā cena – ((prognozētā cena + MUD) – 5 %) | < MUD | 17,41 | 13,92 |

(RON/MWh)

TERMOELECTRICA

2009

2010

2011

Konstatētā cena (KC)

227,40

230,00

234,40

Prognozētā cena (PC)

187,69

176,95

195,78

Starpība (KC – PC)

39,71

53,05

38,62

MUD

69,73

45,36

30,12

Starpība: konstatētā cena – ((prognozētā cena + MUD) – 5 %)

< MUD

18,81

19,80

ELECTROCENTRALE DEVA

2009

2010

2011

Konstatētā cena (KC)

230,20

234,00

234,00

Prognozētā cena (PC)

192,28

182,63

201,54

Starpība (KC – C)

37,92

51,37

32,46

MUD

69,73

45,36

30,12

Starpība: konstatētā cena – ((prognozētā cena + MUD) – 5 %)

< MUD

17,41

13,92

Noslēgumā – ekonometriskā analīze liecina, ka līgumcenas attiecībā uz Termoelectrica un Electrocentrale Deva pārsniedza tirgus cenas. Tomēr, ņemot vērā lielo nenoteiktību, kurā šis modelis nespēj viest skaidrību, ekonometriskās analīzes secinājums ir jāpapildina ar citu ekonomisko informāciju par Hidroelectrica rīcības saderību ar tirgu un/vai citiem datiem par šiem līgumiem.

---

(1)  Tādus datu kopā definētos mainīgos lielumus kā līguma ilgums un pircēja patēriņa profils neiekļauj, jo tie nav statistiski nozīmīgi.

(2)  Provizoriskajā datu apstrādē tika atmesti līgumu dati par trim gadiem, kas atbilst ALRO grupas iekšējiem pārdošanas apjomiem laikā no 2009. līdz 2011. gadam, jo šos datus varēja ietekmēt citi tirgus apstākļi, kas atšķīrās no tiem apstākļiem, kuri dominēja laikā, kad notika sarunas par divpusējiem līgumiem starp piegādātāju un neatkarīgo pircēju, un kuri ir šīs lietas uzmanības centrā.

(3)  Regresija tika noteikta, pamatojoties uz 137 novērojumiem par atsevišķu līgumu datiem laikā no 2009. līdz 2011. gadam.

(4)  Sākotnējais MUD attiecībā uz 2011. gadu atbilst OMV Petrom grupas iekšējiem pārdošanas apjomiem. Tā kā šādi grupas iekšējie pārdošanas apjomi, kā ALRO gadījumā (skatīt 2. zemsvītras piezīmi), var raksturot tirgus apstākļus, kas atšķiras no tiem, kuri dominēja laikā, kad notika divpusējās sarunas par līgumu starp piegādātāju un neatkarīgo pircēju, un kuri ir šīs lietas uzmanības centrā, to vietā tika izmantots turpmāk minētais MUD.

(5)  Pamatojoties uz tirgotāja starpības vidējo vērtību Rumānijā, KPMG ziņojums par energoapgādes uzņēmumiem, 2014. gada maijs, 3. pielikums, 53. lpp.

---

Labojumi

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/68

---

Labojums Padomes Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 961/2014 (2014. gada 8. septembris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 269/2014 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 271, 2014. gada 12. septembris
  )

9. lappusē pielikuma 4. ierakstā, kas attiecas uz Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV, slejā “Identificējoši dati”:

tekstu:

“Dzimis 6.21.1973.”

lasīt šādi:

“Dzimis 21.6.1973.”

---

| 20.10.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 275/68 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 275/68

---

Labojums Padomes Lēmumā 2014/658/KĀDP (2014. gada 8. septembris), ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 271, 2014. gada 12. septembris
  )

49. lappusē pielikuma 4. ierakstā, kas attiecas uz Gennadiy Nikolaiovych TSYPKALOV, slejā “Identificējoši dati”:

tekstu:

“Dzimis 6.21.1973.”

lasīt šādi:

“Dzimis 21.6.1973.”

---