# Uradni list C 391/24.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 391 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5824. november 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 391

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5824. november 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | 29. zasedanje je potekalo od 15. do 17. junija 2015 v Suvi (Fidži). |
| 2015/C 391/01 | Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v ponedeljek, 15. junija 2015 | 1 |
| 2015/C 391/02 | Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 16. junija 2015 | 6 |
| 2015/C 391/03 | Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 17. junija 2015 | 11 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

29. zasedanje je potekalo od 15. do 17. junija 2015 v Suvi (Fidži).

2015/C 391/01

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v ponedeljek, 15. junija 2015

1

2015/C 391/02

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v torek, 16. junija 2015

6

2015/C 391/03

Skupna parlamentarna skupščina sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami na drugi — Zapisnik seje v sredo, 17. junija 2015

11

---

| UPORABLJENI ZNAKI






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek (prva obravnava) |
| ***II | Redni zakonodajni postopek (druga obravnava) |
| ***III | Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava) |

UPORABLJENI ZNAKI

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek (prva obravnava)

***II

Redni zakonodajni postopek (druga obravnava)

***III

Redni zakonodajni postopek (tretja obravnava)

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

KRATICE IMEN PARLAMENTARNIH ODBOROV

| AFET | Odbor za zunanje zadeve |
| --- | --- |
| DEVE | Odbor za razvoj |
| INTA | Odbor za mednarodno trgovino |
| BUDG | Odbor za proračun |
| CONT | Odbor za proračunski nadzor |
| ECON | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| EMPL | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| ENVI | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane |
| ITRE | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| IMCO | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| TRAN | Odbor za promet in turizem |
| REGI | Odbor za regionalni razvoj |
| AGRI | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| PECH | Odbor za ribištvo |
| CULT | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| JURI | Odbor za pravne zadeve |
| LIBE | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve |
| AFCO | Odbor za ustavne zadeve |
| FEMM | Odbor za pravice žensk in enakost spolov |
| PETI | Odbor za peticije |
| DROI | Pododbor za človekove pravice |
| SEDE | Pododbor za varnost in obrambo |

AFET

Odbor za zunanje zadeve

DEVE

Odbor za razvoj

INTA

Odbor za mednarodno trgovino

BUDG

Odbor za proračun

CONT

Odbor za proračunski nadzor

ECON

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

EMPL

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

ENVI

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

ITRE

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

IMCO

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

TRAN

Odbor za promet in turizem

REGI

Odbor za regionalni razvoj

AGRI

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

PECH

Odbor za ribištvo

CULT

Odbor za kulturo in izobraževanje

JURI

Odbor za pravne zadeve

LIBE

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

AFCO

Odbor za ustavne zadeve

FEMM

Odbor za pravice žensk in enakost spolov

PETI

Odbor za peticije

DROI

Pododbor za človekove pravice

SEDE

Pododbor za varnost in obrambo

KRATICE IMEN POLITIČNIH SKUPIN

| PPE | Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu |
| ECR | Evropski konzervativci in reformisti |
| ALDE | Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo |
| GUE/NGL | Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice |
| Verts/ALE | Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze |
| EFDD | Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije |
| NI | Samostojni poslanci |

PPE

Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov)

S&D

Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu

ECR

Evropski konzervativci in reformisti

ALDE

Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo

GUE/NGL

Konfederalna skupina Evropske združene levice – Zelene nordijske levice

Verts/ALE

Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze

EFDD

Skupina Evropa svobode in neposredne demokracije

NI

Samostojni poslanci

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

29. zasedanje je potekalo od 15. do 17. junija 2015 v Suvi (Fidži).

| 24.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 391/1

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 15. JUNIJA 2015

(2015/C 391/01)

Vsebina

| Uradna ustanovna seja | 1 |
| --- | --- |

| Seja Skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Sestava Skupne parlamentarne skupščine | 2 |
| --- | --- |

| Akreditacija predstavnika, ki ni poslanec | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Sprejetje dnevnega reda (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sprejetje zapisnika zadnje seje 28. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine (UL C 160, 13.5.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 14. junija 2015 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Izjava Nevena Mimice, komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Čas za vprašanja Komisiji | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Ukrep Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 28. zasedanju Skupne parlamentarne skupščine | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Financiranje naložb in trgovine, tudi infrastrukture, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ZAPISNIK SEJE V PONEDELJEK, 15. JUNIJA 2015

(Seja se je začela ob 11.00)

Uradna ustanovna seja

Skupščino so nagovorili:

Jiko Luveni, predsednik fidžijskega parlamenta, Fitz A. Jackson, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine, Louis Michel, sopredsednik Skupne parlamentarne skupščine, in Josaia V. Bainimarama, predsednik vlade Republike Fidži.

(Seja je bila prekinjena ob 12.10 in se je nadaljevala ob 15.09.)

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

sopredsednik

Seja skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je pozdravil vse udeležence.

Sestava Skupne parlamentarne skupščine

Sopredsednik je sporočil, da bo seznam članov Skupne parlamentarne skupščine, ki so ga posredovali organi držav AKP in Evropski parlament, priložen zapisniku.

Akreditacija predstavnika, ki ni poslanec

Sopredsednik je sporočil, da so zaradi izrednih okoliščin v skladu s členom 17(1) Sporazuma iz Cotonouja in členom 1(2) poslovnika skupne parlamentarne skupščine prejeli eno prošnjo za akreditacijo predstavnika, ki ni poslanec. Navzočnost tega predstavnika bo zabeležena in njegovo ime navedeno v prilogi k zapisniku.

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

1.   Sprejetje dnevnega reda (AP101.763)

Sopredsednik je sporočil, da zaradi predloga nezaupnice vanuatujski vladi Svet AKP ne bo zastopan na zasedanju v vanuatujskem parlamentu. Odgovori na vprašanja, postavljena Svetu AKP za čas za vprašanja, bodo posredovani pisno.

Dnevni red je bil sprejet v obliki, navedeni v tem zapisniku.

2.   Sprejetje zapisnika zadnje seje 28. zasedanja skupne parlamentarne skupščine (UL C 160, 13.5.2015).

Zapisnik je bil sprejet.

3.   Sporočila sopredsednikov, vključno s sklepi seje predsedstva 14. junija 2015

Sopredsednik je poročal o sklepih seje predsedstva z dne 14. junija 2015.

Sprejeti so bili naslednji sklepi:

| (a) | Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila za sprejetje na 31. seji: | Odbor za politične zadeve







  — | Izboljšanje participativnega upravljanja s pomočjo decentralizacije ter krepitev demokracije in lokalne uprave |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Stalni odbori bodo pripravili naslednja poročila za sprejetje na 31. seji:

Odbor za politične zadeve

—

Izboljšanje participativnega upravljanja s pomočjo decentralizacije ter krepitev demokracije in lokalne uprave

| | Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino







  — | Območje celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene potencialne koristi za AKP |
| --- | --- | --- |

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

—

Območje celinske proste trgovine v Afriki – možnosti za spodbujanje trgovine znotraj Afrike in njene potencialne koristi za AKP

| | Odbor za socialne zadeve in okolje







  — | Migracije med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje; |
| --- | --- | --- |

Odbor za socialne zadeve in okolje

—

Migracije med državami AKP in državami članicami EU: vzroki, posledice in strategije za skupno upravljanje;

| (b) | Organizacija 13. regionalne seje, ki bo potekala v Južni Afriki v tednu od 2. do 6. novembra 2015; |
| --- | --- |

(b)

Organizacija 13. regionalne seje, ki bo potekala v Južni Afriki v tednu od 2. do 6. novembra 2015;

| (c) | Organizacija misije predsedstva v Milano na razstavo EXPO 2015 in misije za ugotavljanje dejstev na Lampeduso od 26. do 28. septembra 2015; |
| --- | --- |

(c)

Organizacija misije predsedstva v Milano na razstavo EXPO 2015 in misije za ugotavljanje dejstev na Lampeduso od 26. do 28. septembra 2015;

| (d) | Organizacija misije za ugotavljanje dejstev v Zimbabve pred koncem leta 2015, v kolikor bodo s to državo določeni primerni datumi; |
| --- | --- |

(d)

Organizacija misije za ugotavljanje dejstev v Zimbabve pred koncem leta 2015, v kolikor bodo s to državo določeni primerni datumi;

| (e) | Prekinitev misije za opazovanje volitev v Burundiju zaradi razmer v tej državi; |
| --- | --- |

(e)

Prekinitev misije za opazovanje volitev v Burundiju zaradi razmer v tej državi;

| (f) | Potrditev, da bo 30. seja skupščine potekala med 7. in 9. decembrom 2015 v Mozambiku. |
| --- | --- |

(f)

Potrditev, da bo 30. seja skupščine potekala med 7. in 9. decembrom 2015 v Mozambiku.

Sopredsednik je skupščino obvestil, da se je v soboto dopoldne (14. junij 2015) sestal ženski forum, ki so mu sopredsedovale Kashetu Kyenge in Ana Rita Sithole (Mozambik). Tema sestanka je bila spodbujanje dostopa žensk do dostojnega dela ter enakopravnost pri zaposlovanju.

Sopredsednik je sporočil naslednje roke:

| — | za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam o naravni nesreči na Vanuatuju (in sosednjih državah): nadaljnji koraki, vključno na področju regionalnega sodelovanja, in o razmerah v Srednjeafriški republiki: torek, 16. junij 2015, do 12.00, |
| --- | --- |

—

za predloge sprememb k sporazumnim resolucijam o naravni nesreči na Vanuatuju (in sosednjih državah): nadaljnji koraki, vključno na področju regionalnega sodelovanja, in o razmerah v Srednjeafriški republiki: torek, 16. junij 2015, do 12.00,

| — | za vprašanja glede načinov glasovanja: sreda, 17. junij 2015, do 10.00, pisno. |
| --- | --- |

—

za vprašanja glede načinov glasovanja: sreda, 17. junij 2015, do 10.00, pisno.

4.   Izjava Nevena Mimice, komisarja za mednarodno sodelovanje in razvoj

Neven Mimica je predstavil zaveze EU med pripravami na tri večje mednarodne konference v letu 2015, ki so povezane z razvojem: tretja mednarodna konferenca o financiranju razvoja v Adis Abebi, vrh Združenih narodov za sprejetje razvojne agende za obdobje po letu 2015 v New Yorku in konferenca Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP 21) v Parizu. Ambiciozne zaveze EU glede uradne razvojne pomoči in zmanjšanja emisij toplogrednih plinov ne bodo zadostovale; ostale podobno misleče države in institucije bi morale prav tako izpolnjevati zaveze za dosego ciljev trajnostnega razvoja in podnebnih sprememb. Skupno stališče AKP-EU na treh konferencah bi pri pogajanjih igralo pomembno vlogo. Komisar Mimica je hkrati tudi poudaril potrebo po prevzemanju odgovornosti in učinkovitih mehanizmih pri spremljanju izpolnjevanja zavez.

5.   Razprava z Nevenom Mimico, komisarjem za mednarodno sodelovanje in razvoj – brez seznama govornikov

Govorili so: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Čad), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malavi), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez in Michael Gahler.

Izmenjava mnenj se je osredotočila na podnebne spremembe ter zmanjševanje tveganja nesreč in je vključevala govore o temah kot so zaveze EU o podnebnih spremembah, inovativno financiranje in spremljanje zavez glede podnebnih sprememb, povezave med podnebnimi spremembami, migracijami in naravnimi nesrečami ter vključitev prihodnjih Evropskih razvojnih skladov v proračun.

Komisar Neven Mimica je na vprašanja poslancev odgovarjal po postopku razprave brez seznama govornikov.

6.   Čas za vprašanja Komisiji

Na Komisijo je bilo skupaj naslovljenih 18 vprašanj.

Komisija je predhodno pisno odgovorila na vprašanja. Komisar Neven Mimica je ustno odgovoril na dodatna vprašanja naslednjih avtorjev:

| | vprašanje št. 6, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o skupnem stališču AKP-EU glede podnebnih pogajanj; |
| --- | --- |

vprašanje št. 6, ki ga je zastavila Michèle Rivasi, o skupnem stališču AKP-EU glede podnebnih pogajanj;

| | vprašanje št. 7, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o konferenci o kaznivih dejanjih na področju prostoživečih živali, ki je potekala v mestu Kasane v Bocvani; |
| --- | --- |

vprašanje št. 7, ki ga je zastavila Catherine Bearder, o konferenci o kaznivih dejanjih na področju prostoživečih živali, ki je potekala v mestu Kasane v Bocvani;

| | vprašanje št. 8, ki ga je zastavil Louis-Joseph Manscour (ki ga je nadomeščal Derek Vaughan), o boju proti nenalezljivim boleznim v državah AKP; |
| --- | --- |

vprašanje št. 8, ki ga je zastavil Louis-Joseph Manscour (ki ga je nadomeščal Derek Vaughan), o boju proti nenalezljivim boleznim v državah AKP;

| | vprašanje št. 9, ki ga je zastavila Eider Gardiazabal Rubial (ki jo je nadomeščal Derek Vaughan), o vplivu HIV/aidsa na preganjanje zagovornikov človekovih pravic; |
| --- | --- |

vprašanje št. 9, ki ga je zastavila Eider Gardiazabal Rubial (ki jo je nadomeščal Derek Vaughan), o vplivu HIV/aidsa na preganjanje zagovornikov človekovih pravic;

| | vprašanje številka 11, ki ga je zastavil David Martin, o povezovalnih določbah glede človekovih pravic v sporazumih o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

vprašanje številka 11, ki ga je zastavil David Martin, o povezovalnih določbah glede človekovih pravic v sporazumih o gospodarskem partnerstvu;

| | vprašanju številka 12, ki ga je zastavil Pavel Telicka (ki ga je nadomeščal Petr Ježek), o izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem; |
| --- | --- |

vprašanju številka 12, ki ga je zastavil Pavel Telicka (ki ga je nadomeščal Petr Ježek), o izvajanju Pogodbe o trgovini z orožjem;

| | vprašanje št. 13, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (ki ga je nadomeščal Norbert Neuser), o Republiki Ekvatorialni Gvineji; |
| --- | --- |

vprašanje št. 13, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (ki ga je nadomeščal Norbert Neuser), o Republiki Ekvatorialni Gvineji;

| | vprašanje št. 16, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck, o civilnih registrih in statistiki. |
| --- | --- |

vprašanje št. 16, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck, o civilnih registrih in statistiki.

Avtorji vprašanj 1, 2, 5, 10, 14, 17 in 18 niso imeli dodatnih vprašanj.

Avtorji vprašanj 3, 4 in 15 na seji niso bili navzoči.

7.   Ukrep Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na 28. zasedanju skupne parlamentarne skupščine

Dokument o nadaljnjih ukrepih Komisije v zvezi z resolucijami, sprejetimi na skupni parlamentarni skupščini v Strasbourgu decembra 2014, je bil vložen v dokumentacijo.

8.   Financiranje naložb in trgovine, tudi infrastrukture, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Soporočevalca: Malement Liahosoa (Madagaskar) in David Martin

Malement Liahosoa (Madagaskar) in David Martin sta predstavila poročilo.

Govorili so: Andre R. Worrell (Barbados), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambija), Joyce Laboso (Kenija), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mavretanija), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Čad), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C. M. Mutati (Zambija), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belize) in Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil, ki omogoča potenciranje znatnega financiranja zasebnega sektorja, bo zagotovilo več sredstev za razvoj. Posledično bi zaradi nižjih obrestnih mer postali sprejemljivi projekti z visokim profilom tveganja ali nizko stopnjo dobička. Kombiniranje bo moralo biti osnovano na preglednih postopkih, ki zagotavljajo spoštovanje načela dodatnosti in vključitev vlade države prejemnice. Neznatna manjšina članov je izrazila nestrinjanje z uporabo javno-zasebnih partnerstev.

Razpravo je zaključil David Martin.

9.   Poročilo ekonomskih in socialnih partnerjev

Predstavitev predsednika spremljevalnega odbora AKP-EU in člana Evropskega ekonomsko-socialnega odbora Xavierja Verbovna

Xavier Verboven je predstavil priprave ekonomskih in socialnih partnerjev na mednarodne konference v zvezi s financiranjem za razvoj, razvojno agendo za obdobje po letu 2015 ter podnebnimi spremembami.

Govorili so: Michael George Peyrefitte (Belize), Adjedoue Weidou (Čad), Louis Michel, Ousmane Kaba (Gvineja), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Papua Nova Gvineja), Jo Leinen, James Munthali (Malavi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser o vprašanju pravilnosti postopka, Fitz A. Jackson (sopredsednik), Netty Baldeh (Gambija), Mohamed Ben Oumar (Niger) in Arne Gericke.

Xavier Verboven je zaključil razpravo.

(Seja se je končala ob 18.58.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

sopredsednika

Patrick I. GOMES in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

| 24.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 391/6

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 16. JUNIJA 2015

(2015/C 391/02)

Vsebina

| 1. | Izjava Edgarsa Rinkēvičsa latvijskega ministra za zunanje zadeve in predsedujočega Svetu EU | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Čas za vprašanja Svetu EU | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Razprava s Svetom EU – brez seznama govornikov | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kulturna raznolikost in človekove pravice v državah AKP in EU | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Naravni viri | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Morja/oceani (klimatske spremembe, biotska raznovrstnost, obnovljivi viri energije, ribištvo, pomorska varnost in piratstvo, nafta in minerali v morskem dnu) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Nujna tema št. 1: Naravna nesreča na Vanuatuju (in v sosednjih državah): kako naprej, tudi na področju regionalnega sodelovanja | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Izzivi in priložnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

ZAPISNIK SEJE V TOREK, 16. JUNIJA 2015

(Seja se je začela ob 9.05.)

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

sopredsednik

Adjedoue Weidou (Čad) je opozoril na samomorilske napade v N’Djameni (Čad), v katerih je bilo ubitih 23 in ranjenih več kot 100 ljudi.

1.   Izjava Edgarsa Rinkēvičsa latvijskega ministra za zunanje zadeve in predsedujočega Svetu EU

Latvijski zunanji minister in predsedujoči Svetu EU Edgars Rinkēvičs je poudaril, da je leto 2015 za razvoj zelo pomembno. EU in države AKP bi morale dobro sodelovati med seboj na treh velikih mednarodnih konferencah: tretji mednarodni konferenci o financiranju za razvoj v Adis Abebi, vrhu Združenih narodov za sprejetje razvojne agende po letu 2015 v New Yorku in konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP 21) v Parizu. Poudaril je zavezanost skupnemu delovanju in spodbujanju regionalnega sodelovanja v pacifiških regijah in v tamkajšnjih majhnih otoških državah v razvoju.

Predsedujoči se je zavzel za celovit evropski odgovor na migracije, vključno z bojem proti tihotapskim mrežam, obravnavo temeljnih razlogov migracij in aktivnim sodelovanjem z državami AKP. Poudaril je pomen sporazumov o gospodarskem partnerstvu, ki trenutno zajemajo večino prebivalcev podsaharske Afrike in delujejo kot dinamičen instrument za izkoreninjanje revščine in spodbujanje regionalnega sodelovanja. Prenehanje veljavnosti sporazuma iz Cotonouja leta 2020 predstavlja izziv in hkrati priložnost. EU se bo do konca leta posvetila javnemu posvetovanju.

2.   Čas za vprašanja Svetu EU

Na Svet je bilo naslovljenih 21 vprašanj. Zaradi odsotnosti Sveta AKP je Svet EU odgovoril zgolj na 12 vprašanj, ki so bila naslovljena nanj.

Edgars Rinkēvičs je v imenu Sveta EU odgovoril na naslednja vprašanja in dodatna vprašanja:

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 18 o migracijah, ki ga je zastavila Catherine Bearder |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 18 o migracijah, ki ga je zastavila Catherine Bearder

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 19 o sodelovanju med državami AKP in EU na področju migracij in ukrepov za boj proti nedovoljeni trgovini, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 19 o sodelovanju med državami AKP in EU na področju migracij in ukrepov za boj proti nedovoljeni trgovini, ki ga je zastavila Nathalie Griesbeck

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 20 o okviru po izteku sporazuma iz Cotonuja – dobro upravljanje kot bistveni element sporazuma, ki ga je zastavil Davor Ivo Stier |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 20 o okviru po izteku sporazuma iz Cotonuja – dobro upravljanje kot bistveni element sporazuma, ki ga je zastavil Davor Ivo Stier

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 21 o sodelovanju med EU in državami AKP na področju boja proti terorizmu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 21 o sodelovanju med EU in državami AKP na področju boja proti terorizmu, ki ga je zastavila Marielle de Sarnez

Na naslednja vprašanja ni bilo dodatnih vprašanj:

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 10 o odgovoru EU na krizo v Srednjeafriški republiki, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 10 o odgovoru EU na krizo v Srednjeafriški republiki, ki ga je zastavila Kashetu Kyenge

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 11 o vplivu odnosov med ZDA in Kubo na odnose med Kubo in EU, ki ga je zastavil Ignazio Corrao |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 11 o vplivu odnosov med ZDA in Kubo na odnose med Kubo in EU, ki ga je zastavil Ignazio Corrao

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 12 o nestabilnih državah, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (zamenjal ga je Norbert Neuser) |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 12 o nestabilnih državah, ki ga je zastavil Enrique Guerrero Salom (zamenjal ga je Norbert Neuser)

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 13 o odgovoru EU na epidemijo ebole, ki ga je zastavil Louis-Joseph Manscour (zamenjala ga je Kashetu Kyenge) |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 13 o odgovoru EU na epidemijo ebole, ki ga je zastavil Louis-Joseph Manscour (zamenjala ga je Kashetu Kyenge)

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 14 o Nigeriji, ki ga je zastavil Piernicola Pedicini (zamenjal ga je Ignazio Corrao): zgled za ukrepanje za izkoreninjenje ebole? |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 14 o Nigeriji, ki ga je zastavil Piernicola Pedicini (zamenjal ga je Ignazio Corrao): zgled za ukrepanje za izkoreninjenje ebole?

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 15 o priznanju statusa podnebnega begunca, ki so ga zastavili Laura Agea, Isabella Adinolfi in Laura Ferrara (zamenjal jih je Ignazio Corrao) |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 15 o priznanju statusa podnebnega begunca, ki so ga zastavili Laura Agea, Isabella Adinolfi in Laura Ferrara (zamenjal jih je Ignazio Corrao)

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 16 o olajševanju trgovine, ki ga je zastavil David Martin |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 16 o olajševanju trgovine, ki ga je zastavil David Martin

| | Vprašanje za ustni odgovor št. 17 o razmerah na področju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Afriki, ki ga je zastavila Eider Gardiazabal Rubial (zamenjala jo je Kashetu Kyenge) |
| --- | --- |

Vprašanje za ustni odgovor št. 17 o razmerah na področju pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev v Afriki, ki ga je zastavila Eider Gardiazabal Rubial (zamenjala jo je Kashetu Kyenge)

3.   Razprava s Svetom EU – brez seznama govornikov

Govorili so: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez in Louis Michel.

Razprava ni bila mogoča, ker je moral predsedujoči Svetu EU zapustiti sejo. Člani so izrazili svoje globoko razočaranje. Sopredsedniki bodo o zadevi v pismu obvestili visoko predstavnico/podpredsednico Komisije, ki je ministra prosila, naj jo nadomešča, in njegovega predsednika vlade.

4.   Kulturna raznolikost in človekove pravice v državah AKP in EU

Odbor za politične zadeve

Soporočevalca: Abdoulaye Touré (Slonokoščena obala) in Davor Ivo Stier

Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), ki je zamenjal soporočevalca Abdoulaya Touréja (Slonokoščena obala), in Davor Ivo Stier sta predstavila poročilo.

Govorili so: Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Demokratična republika Kongo), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etiopija), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambija), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mavretanija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Čad), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Gvineja) in Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje).

Člani so potrdili, da mnoge kulture dokaj hitro izginjajo zaradi ustnega izročila in globalizacije. Te kulturne tradicije hkrati oblikujejo identiteto in skupnosti ščitijo pred radikalizacijo. Kulturno raznolikost bi bilo zato treba spoštovati in spodbujati. Poudarili pa so, da kulturnih razlik ne bi smeli zlorabljali za upravičevanje kršitve splošnih načel človekovih pravic, na primer načela nediskriminacije. Nekateri člani so dejali, da je ohranjanje njihove kulturne dediščine pomembnejše od osredotočanja na nove pravice lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev. Mnogi se s tem niso strinjali.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti) in Davor Ivo Stier sta zaključila razpravo.

5.   Naravni viri

Razprava z ministrom za državno načrtovanje Charlesom Abelom (Papua Nova Gvineja)

Minister za državno načrtovanje Papue Nove Gvineje Charles Abel je imel predstavitev o naravnih virih.

Govorili so: Christophe Lutundula (Demokratična republika Kongo), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Čad), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Zambija), Magnus Kofi Amoatey (Gana), James Kembi Gitura (Kenija) in Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Charles Abel je predstavil vladno politiko upravljanja virov in poudaril, da so se veliko naučili iz preteklih napak in da so sedaj usmerjeni v odgovorno pridobivanje, (okoljsko) trajnostno upravljanje virov, boj proti korupciji in zagotavljanje, da ima od državnega naravnega bogastva koristi lokalno prebivalstvo.

Člani so pozdravili iskreno predstavitev in poudarili, da bi se lahko države AKP učile iz te izkušnje. Med drugim so govorili o potrebi po preglednosti, okrepljenem parlamentarnem nadzoru, davčni reformi, sledljivosti mineralov, nadzorni vlogi civilne družbe, vzpostavitvi državnih premoženjskih skladov, namenjenih prihodnjim generacijam, in uveljavitvi odgovornosti podjetij za popravo okoljske škode.

(Seja je bila prekinjena ob 12.35 in se je nadaljevala ob 15.10.)

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

Sopredsednik Fitz A. Jackson je sporočil, da so ga oblasti/organi Demokratične republike Kongo obvestile/i, da ne bodo mogle/i gostiti 12. regionalne seje, ki naj bi potekala od 20. do 24. julija 2015.

6.   Morja/oceani (klimatske spremembe, biotska raznovrstnost, obnovljivi viri energije, ribištvo, pomorska varnost in piratstvo, nafta in minerali v morskem dnu)

Glavna razprava

Predsednik republike Kiribati Anote Tong je imel predstavitev o podnebnih spremembah in o grožnji, ki jo te spremembe predstavljajo njegovi državi. Kathy Jetnil-Kijner pesnica in predstavnica civilne družbe z Marshallovih otokov je recitirala svojo pesem Dear Matafele Peinem, ki govori o posledicah klimatskih sprememb, kot je storila že na vrhu Združenih narodov o podnebju septembra 2014. Izvršni direktor Komisije za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika Feleti Teo je imel predstavitev o upravljanju ribištva v Pacifiku.

Govorili so: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Demokratična republika Kongo), Eirangi Marsters (Cookovi otoki), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidži), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mavretanija), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Sejšeli), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Čad), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi in Kashetu Kyenge.

Razprava je bila osredotočena na pomen morij in oceanov in na nujnost spodbujanja usklajenih in doslednih politik, pritegnitve zadostnih virov za zaščito biotske raznovrstnosti, zagotovitev vzdržnosti morskih virov, blaženje podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter obravnavo grožnje, s katero se soočajo obalna območja in tamkajšnji prebivalci. Člani so opozorili, da so številne grožnje, ki pretijo oceanom, posledica nevzdržnih vzorcev porabe in prekomernega izkoriščanja pomorskih virov. Poudarili so, kako pomembno je, da se na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP 21) v Parizu decembra 2015 doseže dogovor, in pozvali k skupnemu delovanju EU in držav AKP na tem forumu.

Anote Tong in Feleti Teo sta zaključila razpravo.

7.   Nujna tema št. 1: Naravna nesreča na Vanuatuju (in v sosednjih državah): kako naprej, tudi na področju regionalnega sodelovanja

Rezidenčna koordinatorica ZN in predstavnica UNDP Osnat Lubrani je predstavila nujno pomoč, ki so jo Vanuatuju zagotovili po prehodu tropskega ciklona Pam.

Govorili so: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Demokratična republika Kongo), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malavi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mavretanija), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller in Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Člani so izrazili globoko sožalje državam in ljudem, ki jih je prizadel ciklon Pam, ter zahvalo vsem humanitarnim delavcem za njihovo delo.

Mednarodno skupnost so pozvali, naj zagotovi sredstva, potrebna za obnovo infrastrukture, ki je bila poškodovana med ciklonom, in se preusmeri k dolgoročni sanaciji in razvoju. Ob tem so vlade držav AKP pozvali, naj ponovno preučijo svoje razvojne strategije, vanje vključijo ukrepe za zmanjšanje tveganja nesreč, in pri politiki načrtovanja gradenj spodbujajo prilagajanje podnebnim spremembam. Spomnili so tudi, da je treba obravnavati obstoječe pravne pomanjkljivosti pri zaščiti okoljskih beguncev in migrantov.

Predsednik republike Kiribati Anote Tong je člane obvestil o procesu okrevanja v državi.

Osnat Lubrani je odgovoril na pripombe članov.

8.   Izzivi in priložnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP

Odbor za socialne zadeve in okolje

Soporočevalca: Musa Hussein Naib (Eritreja) in Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritreja) in Francesc Gambús sta predstavila poročilo.

Govorili so: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiopija), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamajka), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malavi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mavretanija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Čad), Krzysztof Hetman in Makhosini Hlongwane (Zimbabve).

PREDSEDUJOČI: Kashetu KYENGE

podpredsednica

Govorila sta: Marlene Mizzi in Derek Vaughan.

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

Govoril je: Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Člani so poudarili pomen izobrazbe za izboljšanje življenja posameznikov in razvoj držav AKP. Opozorili so tudi na pomen zagotavljanja brezplačnega univerzalnega dostopa do osnovnega šolstva, še posebej za občutljive skupine kot so podeželske skupnosti in dekleta. Poudarili so pomen kvalitetne izobrazbe na vseh ravneh, vključno s terciarnim izobraževanjem in poklicnim usposabljanjem. Hkrati so opozorili, da morajo države AKP zagotoviti dovolj sredstev za izobraževanje, ki mora postati prednostna naloga programov EU za razvojno sodelovanje.

Francesc Gambús in Musa Hussein Naib (Eritreja) sta zaključila razpravo.

(Seja se je končala ob 19.00.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

sopredsednika

Patrick I. GOMES in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

| 24.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 391/11

---

SKUPNA PARLAMENTARNA SKUPŠČINA SPORAZUMA O PARTNERSTVU MED ČLANICAMI SKUPINE AFRIŠKIH, KARIBSKIH IN PACIFIŠKIH DRŽAV NA ENI STRANI TER EVROPSKO UNIJO IN NJENIMI DRŽAVAMI ČLANICAMI NA DRUGI

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 17. JUNIJA 2015

(2015/C 391/03)

Vsebina

| 1. | Regionalno povezovanje v Pacifiku | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Nujna tema št. 2: razmere v Srednjeafriški republiki | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Izboljšanje sposobnosti ustvarjanja notranjih prihodkov v državah AKP | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Krepitev gospodarskega zaupanja s pomočjo resnične participativne demokracije | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Zbirna poročila z delavnic | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila treh stalnih odborov | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Glasovanje o nujnih predlogih resolucij | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 15. junija 2015, ter dopoldanske in popoldanske seje v torek, 16. junija 2015 | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Razno | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Datum in kraj 30. zasedanja Skupne parlamentarne skupščine | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| PRILOGA I | ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE | 16 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA I

| PRILOGA II | SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 15. DO 17. JUNIJA 2015 V SUVI (FIDŽI) | 20 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA II

| PRILOGA III | AKREDITACIJA NEPARLAMENTARNIH ODPOSLANCEV | 24 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA III

| PRILOGA IV | SPREJETA BESEDILA | 25 |
| --- | --- | --- |

PRILOGA IV

| — | RESOLUCIJA o kulturni raznolikosti in človekovih pravicah v državah AKP in EU | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUCIJA o financiranju naložb in trgovine, vključno z infrastrukturo, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUCIJA o izzivih in priložnostih na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUCIJA o naravni nesreči na Vanuatuju (in v sosednjih državah): kako naprej, tudi na področju regionalnega sodelovanja | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | RESOLUCIJA o razmerah v Srednjeafriški republiki | 44 |
| --- | --- | --- |

—

ZAPISNIK SEJE V SREDO, 17. JUNIJA 2015

(Seja se je začela ob 9.05.)

PREDSEDUJOČI: Fitz A. JACKSON

sopredsednik

1.   Regionalno povezovanje v Pacifiku

Razprava z generalno sekretarko Foruma pacifiških otokov Meg Taylor in generalnim direktorjem sekretariata Pacifiške skupnosti Colinom Tuikuitongo.

Generalna sekretarka Foruma pacifiških otokov Meg Taylor in generalni direktor sekretariata Pacifiške skupnosti Colin Tuikuitonga sta orisala načrte za globlje povezovanje pacifiške regije/Oceanije, vključno s podregionalnim povezovanjem, in poudarila vlogo EU kot glavnega partnerja pri razvoju regije, ob tem pa izpostavila razlike v politiki upravljanja ribištva v regiji in EU.

Govorili so: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Cookovi otoki), Felix C.M. Mutati (Zambija), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fidži), Tu’iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen in Gediminas Varanavičius (delegacija Evropske unije za Pacifik).

Poslanci so opozorili na pomen gospodarskega in političnega vključevanja regije v globaliziran svet, ki je za pacifiško regijo še posebej pomembno zaradi majhnosti njenih držav, in potrebo po premagovanju izzivov, kot so upravljanje virov, migracija in grožnje podnebnih sprememb. Člani AKP so obžalovali predlog Komisije, da začasno prekine pogajanja o sporazumu o gospodarskem partnerstvu med EU in pacifiškimi državami (EPA), medtem ko je politika upravljanja ribištva v postopku reforme, in pozvali EU, naj pokaže potrebno prožnost za dosego sporazuma. Komisija je poudarila, da ostaja zavezana sklenitvi pacifiškega sporazuma o gospodarskem partnerstvu, pri čemer dopušča dovolj časa za modernizacijo politike upravljanja ribištva v pacifiški regiji.

2.   Nujna tema št. 2: razmere v Srednjeafriški republiki

Govorili so: Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje), Laurent Ngon-Baba (Srednjeafriška republika), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Demokratična republika Kongo), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), sopredsednik Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Niger), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Južna Afrika), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Čad), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio in Joachim Zeller.

Poslanci so opozorili na spodbudne premike v zadnjih mesecih, ob tem pa poudarili, da mora mednarodna skupnost še naprej podpirati tranzicijo v Srednjeafriški republiki, zlasti zaradi izvedbe demokratičnih volitev do konca leta 2015. EU je pomembno finančno prispevala k stabilizaciji države, vendar je potrebna večja zavzetost drugih, vključno s srednjeročnimi prispevki vojske. Izpostavili so še položaj beguncev, nerešeno izvajanje sporazuma o razorožitvi, demobilizacijo, ponovno vključevanje in vračanje nekdanjih borcev, pravice otrok in pozitivno vlogo začasnega predsednika in vodij verskih skupnosti v Srednjeafriški republiki.

(Seja je bila prekinjena ob 11.00 in se je nadaljevala ob 11.01.)

3.   Izboljšanje sposobnosti ustvarjanja notranjih prihodkov v državah AKP

Razprava z generalnim državnim tožilcem in ministrom za finance, javna podjetja, javni sektor in komunikacije (Fidži) Aiyazom Sayed-Khaiyumom.

Fidžijski generalni državni tožilec in minister za finance, javna podjetja, javni sektor in komunikacije Aiyaz Sayed-Khaiyum je pojasnil, da njegova država sledi potrošniško usmerjeni strategiji, znižanju dejanske nominalne davčne stopnje za posameznike in za mikro in mala podjetja, prav tako pa spodbuja manjše naložbe in povečanje izpolnjevanja davčnih obveznosti.

Govorili so: Tesfaye Daba (Etiopija), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenija), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malavi), Petr Jezek, Felix Mutati (Zambija), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamajka), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belize) in Peter Craig-McQuaide (Evropska komisija).

Poslanci so poudarili pomen omejevanja nezakonitih finančnih tokov in zagotavljanja, da mednarodna podjetja in bogati posamezniki v državah v razvoju plačujejo davke.

4.   Krepitev gospodarskega zaupanja s pomočjo resnične participativne demokracije

Razprava z generalnim državnim tožilcem in ministrom za finance, javna podjetja, javni sektor in komunikacije Aiyazom Sayed-Khaiyumom (Fidži).

Aiyaz Sayed-Khaiyum je predstavil najnovejše reforme, zasluge fidžijske ustave in načela, ki temeljijo na nediskriminaciji in krepitvi socialnih pravic, obenem pa ščitijo fidžijsko delovno pravo.

Govorili so: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Zambija), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge in Kristin de Peyron (Evropska služba za zunanje delovanje).

Poslanci so pozdravili vrnitev Fidžija k demokraciji z volitvami septembra 2014 in državi čestitali za nedavne gospodarske in politične reforme. Postavljena so bila vprašanja o gospodarski politiki Fidžija in njegovih odnosih v regionalnem in globalnem kontekstu, o trenutni vlogi fidžijske vojske, svobodi medijev in sodelovanju civilne družbe, pa tudi o ekonomski integraciji ogroženih skupin, kot so ženske in podeželske skupnosti. Poslanci EU so na ministra naslovili vprašanja o preiskavi Mednarodne organizacije dela o razmerah na področju delavskih pravic v državi.

5.   Zbirna poročila z delavnic

Kembi Gitura (Kenija) je podal ustno poročilo o delavnici, na kateri so bile obravnavane izkušnje Fidžija in drugih pacifiških držav v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu, in izpostavil potrebo po krepitvi politik za trajnostni ribolov na Fidžiju in v sosednjih državah v Pacifiku, hkrati pa seznanil poslance o korakih, ki so bili v tej smeri storjeni v preteklih letih.

Jo Leinen je podal ustno poročilo o delavnici, na kateri so bile obravnavane podnebne spremembe na Fidžiju. Obravnava podnebnih sprememb je nujna, saj se pacifiška regija že sooča z njihovimi posledicami, na primer z dvigovanjem morske gladine, kar že ogroža njen obstoj. Poročevalec je pozval partnerje AKP in EU, naj združijo moči pred konferenco OZN o podnebnih spremembah (COP21), ki bo decembra 2015 v Parizu.

(Seja je bila prekinjena ob 13.00 in se je nadaljevala ob 15.08.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES in
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| sopredsednika | generalna sosekretarja |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

sopredsednika

generalna sosekretarja

PREDSEDUJOČI: Louis MICHEL

sopredsednik

6.   Glasovanje o predlogih resolucij, vključenih v poročila treh stalnih odborov

Sopredsednik je skupščino opozoril na postopke glasovanja.

| — | Kulturna raznolikost in človekove pravice v državah AKP in EU (ACP-EU/101.753/15/fin)
  Odbor za politične zadeve
  Abdoulaye Touré (Slonokoščena obala) in Davor Ivo Stier
  Zavrnjen predlog spremembe: 1
  Pri odstavku 1, odstavku 12 in odstavku 31 je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o delu 2, kar je privedlo do zavrnitve teh odstavkov.
  Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 1 glasu proti. |
| --- | --- |

—

Kulturna raznolikost in človekove pravice v državah AKP in EU (ACP-EU/101.753/15/fin)

Odbor za politične zadeve

Abdoulaye Touré (Slonokoščena obala) in Davor Ivo Stier

Zavrnjen predlog spremembe: 1

Pri odstavku 1, odstavku 12 in odstavku 31 je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o delu 2, kar je privedlo do zavrnitve teh odstavkov.

Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 1 glasu proti.

| — | Financiranje naložb in trgovine, vključno z infrastrukturo, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU (ACP-EU/101.868/15/fin)
  Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino
  Poročilo Malementa Liahosoa (Madagaskar) in Davida Martina
  Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 5
  Zavrnjeni predlogi sprememb: 4, 6 (skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje), odstavek 15 (skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje)
  Pri uvodni izjavi R je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o delu 2, nato pa so bili sprejeti vsi deli.
  Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 2 glasov proti. |
| --- | --- |

—

Financiranje naložb in trgovine, vključno z infrastrukturo, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU (ACP-EU/101.868/15/fin)

Odbor za gospodarski razvoj, finance in trgovino

Poročilo Malementa Liahosoa (Madagaskar) in Davida Martina

Sprejeti predlogi sprememb: 1, 2, 3, 5

Zavrnjeni predlogi sprememb: 4, 6 (skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje), odstavek 15 (skupina PPE je zahtevala ločeno glasovanje)

Pri uvodni izjavi R je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o delu 2, nato pa so bili sprejeti vsi deli.

Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 2 glasov proti.

| — | Izzivi in priložnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP (ACP-EU/101.756/15/fin)
  Odbor za socialne zadeve in okolje
  Poročilo Muse Husseina Naiba (Eritreja) in Francesca Gambúsa
  Pri odstavku 31 in odstavku 34 je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o obeh delih, nato pa so bili sprejeti vsi deli.
  Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 1 glasu proti. |
| --- | --- |

—

Izzivi in priložnosti na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP (ACP-EU/101.756/15/fin)

Odbor za socialne zadeve in okolje

Poročilo Muse Husseina Naiba (Eritreja) in Francesca Gambúsa

Pri odstavku 31 in odstavku 34 je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o obeh delih, nato pa so bili sprejeti vsi deli.

Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 1 glasu proti.

7.   Glasovanje o nujnih predlogih resolucij

| — | Naravna nesreča na Vanuatuju (in sosednjih državah): kako naprej, tudi na področju regionalnega sodelovanja (ACP-UE/101.877/15/fin)
  Pri odstavku 11 je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o delu 2, kar je privedlo do sprejetja 1. dela in zavrnitve 2. dela.
  Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta. |
| --- | --- |

—

Naravna nesreča na Vanuatuju (in sosednjih državah): kako naprej, tudi na področju regionalnega sodelovanja (ACP-UE/101.877/15/fin)

Pri odstavku 11 je skupina PPE zahtevala glasovanje po delih z ločenim glasovanjem o delu 2, kar je privedlo do sprejetja 1. dela in zavrnitve 2. dela.

Spremenjena resolucija je bila soglasno sprejeta.

| — | Razmere v Srednjeafriški republiki (ACP-EU/101.878/15/fin)
  Sprejeti predlog spremembe: odstavek 7 (skupina EFDD je zahtevala ločeno glasovanje)
  Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 2 glasov proti. |
| --- | --- |

—

Razmere v Srednjeafriški republiki (ACP-EU/101.878/15/fin)

Sprejeti predlog spremembe: odstavek 7 (skupina EFDD je zahtevala ločeno glasovanje)

Spremenjeno resolucijo so sprejeli vsi prisotni poslanci, z izjemo 2 glasov proti.

8.   Sprejetje zapisnika popoldanske seje v ponedeljek, 15. junija 2015, ter dopoldanske in popoldanske seje v torek, 16. junija 2015

Lidia Senra Rodríguez je prosila za majhno spremembo v točki 8 zapisnika seje v ponedeljek, 15. junija. Zapisnik seje tega dne je bil ustrezno spremenjen. Zapisnik seje v torek, 16. junija, je bil potrjen brez sprememb.

Zapisnik je bil sprejet.

9.   Razno

Sopredsednik je obvestil, da so bile poslancem razdeljene izjave sopredsednikov skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o razmerah v Burundiju in samomorilskih napadih na civilno prebivalstvo v N’Djameni (Čad).

Sopredsednik Fitz A. Jackson je čestital Winstonu Garrawayu, poslancu skupne parlamentarne skupščine, ob njegovem imenovanju na mesto ministra za mladino, šport in verska vprašanja v Grenadi.

Sopredsednik Louis Michel je čestital nekdanjemu poslancu skupne parlamentarne skupščine Komiju Sélomu Klassou ob njegovem nedavnem imenovanju na mesto ministrskega predsednika Toga.

10.   Datum in kraj 30. zasedanja skupne parlamentarne skupščine

30. zasedanje skupne parlamentarne skupščine je načeloma predvideno od 7. do 9. decembra 2015 v Mozambiku, kar bo AKP pravočasno potrdil.

Jo Leinen je opozoril, da datum 30. zasedanja skupne parlamentarne skupščine sovpada s konferenco OZN o podnebnih spremembah (COP21) v Parizu, in je zato prosil za spremembo datuma zasedanja. Sopredsednik Louis Michel je izjavil, da bo poiskal možno rešitev.

Sopredsednik Louis Michel je v imenu skupne parlamentarne skupščine čestital fidžijski vladi in parlamentu za odlično organizacijo 29. zasedanja skupne parlamentarne skupščine.

(Seja se je končala ob 15.52.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

sopredsednika

Patrick I. GOMES in

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generalna sosekretarja

---

PRILOGA I

ABECEDNI SEZNAM ČLANOV SKUPNE PARLAMENTARNE SKUPŠČINE

| Predstavniki AKP | Predstavniki EP |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGVA IN BARBUDA
  BAHAMI
  BARBADOS (podpredsednik)
  BELIZE
  BENIN
  BOCVANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZELENORTSKI OTOKI
  SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA
  ČAD (podpredsednik)
  KOMORI
  KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)
  KONGO (Republika)
  COOKOVI OTOKI
  SLONOKOŠČENA OBALA
  DŽIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKANSKA REPUBLIKA
  EKVATORIALNA GVINEJA (1)

  ERITREJA
  ETIOPIJA (podpredsednik)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIJA
  GANA
  GRENADA
  GVINEJA
  GVINEJA BISSAU
  GVAJANA
  HAITI
  JAMAJKA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBERIJA
  MADAGASKAR
  MALAVI (podpredsednik)
  MALI
  MARSHALLOVI OTOKI (Republika)
  MAVRETANIJA
  MAURITIUS
  MIKRONEZIJA (Federativne države)
  MOZAMBIK (podpredsednik)
  NAMIBIJA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIJA (podpredsednik/-ca)
  NIUE (podpredsednik/-ca)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUANDA
  SAINT KITTS IN NEVIS
  SVETA LUCIJA
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  SAMOA
  SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE
  SENEGAL (podpredsednik/-ca)
  SEJŠELI
  SIERRA LEONE
  SALOMONOVI OTOKI
  SOMALIJA
  JUŽNA AFRIKA
  SUDAN (podpredsednik/-ca) (1)

  SURINAM (podpredsednik/-ca)
  SVAZI
  TANZANIJA
  TIMOR-LESTE
  TOGO
  TONGA (podpredsednik/-ca)
  TRINIDAD IN TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (podpredsednik)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (podpredsednik)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (podpredsednica)
  LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (podpredsednik)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (podpredsednik)
  MUSSOLINI
  NART (podpredsednik)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (podpredsednik)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (podpredsednica)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (podpredsednik)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (podpredsednica)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Predstavniki AKP

Predstavniki EP

JACKSON (JAMAJKA), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

ANGOLA

ANTIGVA IN BARBUDA

BAHAMI

BARBADOS (podpredsednik)

BELIZE

BENIN

BOCVANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZELENORTSKI OTOKI

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

ČAD (podpredsednik)

KOMORI

KONGO (Demokratična republika) (podpredsednik)

KONGO (Republika)

COOKOVI OTOKI

SLONOKOŠČENA OBALA

DŽIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

EKVATORIALNA GVINEJA (1)

ERITREJA

ETIOPIJA (podpredsednik)

FIDŽI

GABON

GAMBIJA

GANA

GRENADA

GVINEJA

GVINEJA BISSAU

GVAJANA

HAITI

JAMAJKA

KIRIBATI

LESOTO

LIBERIJA

MADAGASKAR

MALAVI (podpredsednik)

MALI

MARSHALLOVI OTOKI (Republika)

MAVRETANIJA

MAURITIUS

MIKRONEZIJA (Federativne države)

MOZAMBIK (podpredsednik)

NAMIBIJA

NAURU

NIGER

NIGERIJA (podpredsednik/-ca)

NIUE (podpredsednik/-ca)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUANDA

SAINT KITTS IN NEVIS

SVETA LUCIJA

SAINT VINCENT IN GRENADINE

SAMOA

SÃO TOMÉ IN PRÍNCIPE

SENEGAL (podpredsednik/-ca)

SEJŠELI

SIERRA LEONE

SALOMONOVI OTOKI

SOMALIJA

JUŽNA AFRIKA

SUDAN (podpredsednik/-ca) (1)

SURINAM (podpredsednik/-ca)

SVAZI

TANZANIJA

TIMOR-LESTE

TOGO

TONGA (podpredsednik/-ca)

TRINIDAD IN TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (podpredsednik)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (podpredsednik)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (podpredsednica)

LÓPEZ AGUILAR (podpredsednik)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (podpredsednik)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (podpredsednik)

MUSSOLINI

NART (podpredsednik)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (podpredsednik)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (podpredsednica)

ROLIN

ROSATI

RUAS (podpredsednik)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (podpredsednica)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA POLITIČNE ZADEVE

| Člani iz držav AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVE), sopredsednik
  SANOU (BURKINA FASO), podpredsednik
  GOUMANEH (Džibuti), podpredsednik | GAHLER, sopredsednik
  ZELLER, podpredsednik
  GUERRERO SALOM, podpredsednik |
| ANTIGVA IN BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)
  KOMORI
  KONGO, REPUBLIKA
  SLONOKOŠČENA OBALA
  PATEL (FIDŽI)
  GVAJANA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAJKA)
  GITURA (KENIJA)
  LIBERIJA
  MUNTHALI (MALAVI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLOVI OTOKI
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT IN GRENADINE
  KAWAMALA (TANZANIJA)
  SANTOS (TIMOR-LESTE)
  TOGO
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Člani iz držav AKP

Poslanci EP

HLONGWANE (ZIMBABVE), sopredsednik

SANOU (BURKINA FASO), podpredsednik

GOUMANEH (Džibuti), podpredsednik

GAHLER, sopredsednik

ZELLER, podpredsednik

GUERRERO SALOM, podpredsednik

ANTIGVA IN BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA)

KOMORI

KONGO, REPUBLIKA

SLONOKOŠČENA OBALA

PATEL (FIDŽI)

GVAJANA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAJKA)

GITURA (KENIJA)

LIBERIJA

MUNTHALI (MALAVI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLOVI OTOKI

VAQUINA (MOZAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT IN GRENADINE

KAWAMALA (TANZANIJA)

SANTOS (TIMOR-LESTE)

TOGO

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

ODBOR ZA GOSPODARSKI RAZVOJ, FINANCE IN TRGOVINO

| Člani iz držav AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| TRINIDAD IN TOBAGO, sopredsednik/-ca
  TANNA (UGANDA), podpredsednik
  TU’IAFITU (TONGA), podpredsednik | FERRARA, sopredsednica
  ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica
  MANSCOUR, podpredsednik |
| WORRELL (BARBADOS)
  MANGOLE (BOCVANA)
  BURUNDI
  ANDRADE RAMOS (ZELENORTSKI OTOKI)
  DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO
  EKVATORIALNA GVINEJA (2)

  ETIOPIJA
  KABA (GVINEJA)
  MANE (GVINEJA BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUCHILA (NAMIBIJA)
  NIGERIJA
  NIUE
  SAO TOME IN PRINCIPE
  SENEGAL
  TAUSINGA (SALOMONOVI OTOKI)
  SVETI KRISTOFOR IN NEVIS
  LONG (SVETA LUCIJA)
  SUDAN (2)

  SURINAM
  DLAMINI (SVAZI)
  MUTATI (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

Člani iz držav AKP

Poslanci EP

TRINIDAD IN TOBAGO, sopredsednik/-ca

TANNA (UGANDA), podpredsednik

TU’IAFITU (TONGA), podpredsednik

FERRARA, sopredsednica

ESTARÀS FERRAGUT, podpredsednica

MANSCOUR, podpredsednik

WORRELL (BARBADOS)

MANGOLE (BOCVANA)

BURUNDI

ANDRADE RAMOS (ZELENORTSKI OTOKI)

DEMOKRATIČNA REPUBLIKA KONGO

EKVATORIALNA GVINEJA (2)

ETIOPIJA

KABA (GVINEJA)

MANE (GVINEJA BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUCHILA (NAMIBIJA)

NIGERIJA

NIUE

SAO TOME IN PRINCIPE

SENEGAL

TAUSINGA (SALOMONOVI OTOKI)

SVETI KRISTOFOR IN NEVIS

LONG (SVETA LUCIJA)

SUDAN (2)

SURINAM

DLAMINI (SVAZI)

MUTATI (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

ODBOR ZA SOCIALNE ZADEVE IN OKOLJE

| Člani iz držav AKP | Poslanci EP |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), sopredsednik
  BALDEH (Gambija), podpredsednik
  JIMÉNEZ (Dominikanska republika), podpredsednica | RIVASI, sopredsednica
  AGEA, podpredsednica
  MUSSOLINI, podpredsednica |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMI
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (ČAD)
  MARSTER (COOKOVI OTOKI)
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREJA)
  ASAMOAH (GANA)
  GRENADA
  MOQOLO (LESOTO)
  ZAMEL (MAVRETANIJA)
  MAURITIUS
  MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)
  OUMAR (NIGER)
  PALAU
  PAPUA NOVA GVINEJA
  RUGEMA (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEJŠELI)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  ABDIRIZAK (SOMALIJA)
  MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Člani iz držav AKP

Poslanci EP

MANGOUALA (GABON), sopredsednik

BALDEH (Gambija), podpredsednik

JIMÉNEZ (Dominikanska republika), podpredsednica

RIVASI, sopredsednica

AGEA, podpredsednica

MUSSOLINI, podpredsednica

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMI

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (ČAD)

MARSTER (COOKOVI OTOKI)

DOMINIKA

NAIB (ERITREJA)

ASAMOAH (GANA)

GRENADA

MOQOLO (LESOTO)

ZAMEL (MAVRETANIJA)

MAURITIUS

MIKRONEZIJA (FEDERATIVNE DRŽAVE)

OUMAR (NIGER)

PALAU

PAPUA NOVA GVINEJA

RUGEMA (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEJŠELI)

BUNDU (SIERRA LEONE)

ABDIRIZAK (SOMALIJA)

MAHLALELA (JUŽNA AFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  S statusom opazovalca.

(2)  S statusom opazovalca.

---

PRILOGA II

SEZNAM NAVZOČIH NA ZASEDANJU OD 15. DO 17. JUNIJA 2015 V SUVI (FIDŽI)

| JACKSON (Jamajka), sopredsednik | MICHEL, sopredsednik |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (podpredsednik)
  PEYREFITTE (Belize)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (Bocvana)
  SANOU (Burkina Faso)
  KOMBO (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Zelenortski otoki)
  NGON-BABA (Srednjeafriška republika)
  LUTUNDULA APALA Pen'APALA (Kongo, demokratična republika) (podpredsednik)
  MARSTERS (Cookovi otoki) (1)

  WEIDOU (Čad) (podpredsednik)
  GOUMANEH (Džibuti)
  NAIB (Eritreja)
  DABA WAKJIRA (Etiopija) (podpredsednik)
  TORAO OYO (Ekvatorialna Gvineja) (2)

  PATEL (Fidži)
  MANGOUALA (Gabon)
  BALDEH (Gambija)
  AMOATEY (Gana)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Gvineja)
  MANE (Gvineja Bissau)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamajka)
  LABOSO (Kenija)
  TONG (Kiribati)
  RAMALEFANE (Lesoto)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malavi) (podpredsednik)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mavretanija)
  VAQUINA (Mozambik) (podpredsednik)
  MUCHILA (Namibija)
  OUMAR (Niger)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Nova Gvineja)
  REGEMA (Ruanda)
  LONG (Sveta Lucija)
  HUNT (Samoa)
  POOL (Sejšeli)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TAUSINGA (Salomonovi otoki)
  HASSAN (Somalija)
  MAHLALELA (Južna Afrika)
  DLAMINI (Svazi)
  NDUGAI (Tanzanija)
  LOLOMANA’IA (Tonga) (podpredsednik) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ LOZANO
  KYENGE (podpredsednica)
  LÓPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (podpredsednik)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (podpredsednica)
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Zambija)
  HLONGWANE (Zimbabve) | |

JACKSON (Jamajka), sopredsednik

MICHEL, sopredsednik

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (podpredsednik)

PEYREFITTE (Belize)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (Bocvana)

SANOU (Burkina Faso)

KOMBO (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Zelenortski otoki)

NGON-BABA (Srednjeafriška republika)

LUTUNDULA APALA Pen'APALA (Kongo, demokratična republika) (podpredsednik)

MARSTERS (Cookovi otoki) (1)

WEIDOU (Čad) (podpredsednik)

GOUMANEH (Džibuti)

NAIB (Eritreja)

DABA WAKJIRA (Etiopija) (podpredsednik)

TORAO OYO (Ekvatorialna Gvineja) (2)

PATEL (Fidži)

MANGOUALA (Gabon)

BALDEH (Gambija)

AMOATEY (Gana)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Gvineja)

MANE (Gvineja Bissau)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamajka)

LABOSO (Kenija)

TONG (Kiribati)

RAMALEFANE (Lesoto)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malavi) (podpredsednik)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mavretanija)

VAQUINA (Mozambik) (podpredsednik)

MUCHILA (Namibija)

OUMAR (Niger)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Nova Gvineja)

REGEMA (Ruanda)

LONG (Sveta Lucija)

HUNT (Samoa)

POOL (Sejšeli)

BUNDU (Sierra Leone)

TAUSINGA (Salomonovi otoki)

HASSAN (Somalija)

MAHLALELA (Južna Afrika)

DLAMINI (Svazi)

NDUGAI (Tanzanija)

LOLOMANA’IA (Tonga) (podpredsednik)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ LOZANO

KYENGE (podpredsednica)

LÓPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (podpredsednik)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (podpredsednica)

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

Navzoči so bili tudi:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENIN

YEHOUETOME

BOCVANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA

NOUGANGA

KONGO, DEMOKRATIČNA REPUBLIKA

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

SLONOKOŠČENA OBALA

F. TOURE

S. TOURE

ERITREJA

TEKLE

HAGOS

EKVATORIALNA GVINEJA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOPIJA

TOGA CHANAKA

IRENA

GABON

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA BISSAU

MANE

DIAS

KENIJA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBERIJA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKAR

LIAHOSOA

MALAVI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAVRETANIJA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGER

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAPUA NOVA GVINEJA

MARO

MEALIN

RUANDA

RUGEMA

SEJŠELI

JUMAYE

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SALOMONOVI OTOKI

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMALIJA

IBROW

FAQI

JUŽNA AFRIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANZANIJA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

ČAD

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

ZAMBIJA

MUBANGA

ZIMBABVE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

SVET AKP

SVET EU

EDGARS RINKĒVIČS, latvijski minister za zunanje zadeve in predsedujoči Svetu EU

EVROPSKA KOMISIJA

NEVEN MIMICA, komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj

EVROPSKA SLUŽBA ZA ZUNANJE DELOVANJE

Kristin DE PEYRON, vodja oddelka, Pan-Afrika

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

Xavier VERBOVEN

SEKRETARIAT AKP

Patric GOMES, generalni sosekretar

SEKRETARIAT EU

Luis Marco AGUIRIANO NALDA, generalni sosekretar

---

(1)  Država, ki je ne zastopa poslanec.

(2)  S statusom opazovalca.

(3)  Prisoten 15. junija 2015

(4)  Prisoten 16. junija 2015

(5)  Prisoten 17. junija 2015

---

PRILOGA III

AKREDITACIJA NEPARLAMENTARNIH ODPOSLANCEV

Cookovi otoki

Eirangi Marsters

Minister za zunanje zadeve Cookovih otokov

---

PRILOGA IV

SPREJETA BESEDILA

RESOLUCIJA (1)

o kulturni raznolikosti in človekovih pravicah v državah AKP in EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja, ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Cotonouju ter spremenjen 25. junija 2005 v Luxembourgu in 22. junija 2010 v Ouagadougouju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja, ki je bil podpisan 23. junija 2000 v Cotonouju ter spremenjen 25. junija 2005 v Luxembourgu in 22. junija 2010 v Ouagadougouju,

| — | ob upoštevanju resolucije o rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti, ki jo je sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 3. aprila 2003 v Brazzavillu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti, ki jo je sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 3. aprila 2003 v Brazzavillu,

| — | ob upoštevanju resolucije o izzivih, ki jih za demokracijo pomeni etnična, kulturna in verska raznolikost v državah AKP in EU, ki jo je sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 9. aprila 2009 v Pragi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o izzivih, ki jih za demokracijo pomeni etnična, kulturna in verska raznolikost v državah AKP in EU, ki jo je sprejela Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 9. aprila 2009 v Pragi,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013 o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. decembra 2013 o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je sprejela skupščina Organizacije afriške enotnosti 27. junija 1981 v Banjulu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, ki jo je sprejela skupščina Organizacije afriške enotnosti 27. junija 1981 v Banjulu,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, podpisane 26. junija 1945, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov, podpisane 26. junija 1945,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 21. decembra 1965, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 21. decembra 1965,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 20. novembra 1989, in njenih izbirnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o otrokovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 20. novembra 1989, in njenih izbirnih protokolov,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 16. decembra 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca za zaščito kulturne lastnine v primeru oboroženega spopada, sprejete v Haagu leta 1954, ter njenega prvega protokola iz leta 1954 in drugega protokola iz leta 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca za zaščito kulturne lastnine v primeru oboroženega spopada, sprejete v Haagu leta 1954, ter njenega prvega protokola iz leta 1954 in drugega protokola iz leta 1999,

| — | ob upoštevanju Konvencije o pravicah invalidov, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov dne 13. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o pravicah invalidov, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov dne 13. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju Konvencije o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 14. novembra 1970, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o ukrepih za prepoved in preprečevanje nedovoljenega uvoza in izvoza kulturnih dobrin ter prenosa lastninske pravice na njih, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 14. novembra 1970,

| — | ob upoštevanju izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 10. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki ga je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 10. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 10. decembra 1948,

| — | ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 18. decembra 1992, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o pravicah pripadnikov narodnih ali etničnih, verskih in jezikovnih manjšin, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 18. decembra 1992,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 8. septembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 8. septembra 2000,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o pravicah avtohtonih ljudstev, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 13. septembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o pravicah avtohtonih ljudstev, ki jo je sprejela generalna skupščina Združenih narodov 13. septembra 2007,

| — | ob upoštevanju Dunajske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci Združenih narodov o človekovih pravicah 23. junija 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Dunajske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci Združenih narodov o človekovih pravicah 23. junija 1993,

| — | ob upoštevanju Durbanske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci Združenih narodov proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti 22. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Durbanske deklaracije in akcijskega programa, sprejetih na svetovni konferenci Združenih narodov proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti 22. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju Deklaracije o načelih mednarodnega sodelovanja na področju kulture, ki jo je sprejela generalna konferenca Unesca 4. novembra 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije o načelih mednarodnega sodelovanja na področju kulture, ki jo je sprejela generalna konferenca Unesca 4. novembra 1966,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, ki jo je sprejela generalna konferenca Unesca 20. oktobra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, ki jo je sprejela generalna konferenca Unesca 20. oktobra 2005,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o kulturni raznolikosti, ki jo je sprejela generalna konferenca Unesca 2. decembra 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o kulturni raznolikosti, ki jo je sprejela generalna konferenca Unesca 2. decembra 2001,

| — | ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah, sprejete na medameriški posebni konferenci o človekovih pravicah 22. novembra 1969, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ameriške konvencije o človekovih pravicah, sprejete na medameriški posebni konferenci o človekovih pravicah 22. novembra 1969,

| A. | ker v približno 200 državah na svetu živi približno 5  000 etničnih skupin in ker v dveh tretjinah držav živi vsaj ena obsežnejša etnična ali verska manjšina; |
| --- | --- |

A.

ker v približno 200 državah na svetu živi približno 5  000 etničnih skupin in ker v dveh tretjinah držav živi vsaj ena obsežnejša etnična ali verska manjšina;

| B. | ker bi morale vse države upoštevati in oblikovati politike, ki izrecno vključujejo podpiranje in varovanje človekovih pravic ter kulturnih, etničnih, verskih in jezikovnih razlik, obenem pa spodbujajo razvoj; |
| --- | --- |

B.

ker bi morale vse države upoštevati in oblikovati politike, ki izrecno vključujejo podpiranje in varovanje človekovih pravic ter kulturnih, etničnih, verskih in jezikovnih razlik, obenem pa spodbujajo razvoj;

| C. | ker je pravni okvir, ki priznava enake pravice etničnim, verskim in jezikovnim skupinam, bistven za spodbujanje demokratičnega upravljanja, oblikovanje večkulturnih politik in spodbujanje razvoja; |
| --- | --- |

C.

ker je pravni okvir, ki priznava enake pravice etničnim, verskim in jezikovnim skupinam, bistven za spodbujanje demokratičnega upravljanja, oblikovanje večkulturnih politik in spodbujanje razvoja;

| D. | ker je kulturna raznolikost značilna za večino držav AKP in EU, vendar so sile globalizacije v zadnjih desetletjih resno ogrozile mirno sobivanje v večkulturnih okoljih; |
| --- | --- |

D.

ker je kulturna raznolikost značilna za večino držav AKP in EU, vendar so sile globalizacije v zadnjih desetletjih resno ogrozile mirno sobivanje v večkulturnih okoljih;

| E. | ker so prilagoditve, povezane z različnimi kulturami, verami in jeziki, nov izziv za številne družbe, tudi v Evropi in državah AKP; ker imajo migracijski tokovi tudi kulturno in socialno razsežnost, ki bi ju države gostiteljice morale upoštevati; |
| --- | --- |

E.

ker so prilagoditve, povezane z različnimi kulturami, verami in jeziki, nov izziv za številne družbe, tudi v Evropi in državah AKP; ker imajo migracijski tokovi tudi kulturno in socialno razsežnost, ki bi ju države gostiteljice morale upoštevati;

| F. | ker morajo mehanizmi, ki se uporabljajo za zagotavljanje univerzalnih človekovih pravic, upoštevati kulturne običaje državljanov, pod pogojem da to ne ogroža človekovih pravic; |
| --- | --- |

F.

ker morajo mehanizmi, ki se uporabljajo za zagotavljanje univerzalnih človekovih pravic, upoštevati kulturne običaje državljanov, pod pogojem da to ne ogroža človekovih pravic;

| G. | ker spoštovanje raznolikosti v globaliziranem svetu postaja še pomembnejše tako za posamezne države kot tudi za mednarodno skupnost, če želimo preprečiti kulturno osiromašenje in izginotje nekaterih kultur ter medetnične in medverske spore; |
| --- | --- |

G.

ker spoštovanje raznolikosti v globaliziranem svetu postaja še pomembnejše tako za posamezne države kot tudi za mednarodno skupnost, če želimo preprečiti kulturno osiromašenje in izginotje nekaterih kultur ter medetnične in medverske spore;

| H. | ker do kršitev še vedno prihaja, trenutno potekajoče in možne vojne pa večinoma izvirajo prav iz tovrstnih kršitev kulturnih pravic, in ker so se številne razvojne strategije zaradi nespoštovanja teh pravic izkazale za neustrezne; |
| --- | --- |

H.

ker do kršitev še vedno prihaja, trenutno potekajoče in možne vojne pa večinoma izvirajo prav iz tovrstnih kršitev kulturnih pravic, in ker so se številne razvojne strategije zaradi nespoštovanja teh pravic izkazale za neustrezne;

Politični in pravni vidiki

| 1. | poudarja, da splošni okvir, ki ureja pravico do svobode izražanja, tudi umetniškega, pravico do raznolikosti mnenj in do obveščanja ter spoštovanje kulturne raznolikosti, vsakemu posamezniku bodisi samemu ali skupaj z ostalimi podeljuje pravico do svobodnega in pluralističnega obveščanja, ki prispeva k polnemu razvoju njegove kulturne identitete; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da splošni okvir, ki ureja pravico do svobode izražanja, tudi umetniškega, pravico do raznolikosti mnenj in do obveščanja ter spoštovanje kulturne raznolikosti, vsakemu posamezniku bodisi samemu ali skupaj z ostalimi podeljuje pravico do svobodnega in pluralističnega obveščanja, ki prispeva k polnemu razvoju njegove kulturne identitete;

| 2. | poudarja, da je dejansko spoštovanje človekovih pravic, s katerim je povezano tudi spoštovanje kulturne raznolikosti, mogoče obravnavati kot temeljni element verodostojnosti ukrepov, ki jih sprejemajo in izvajajo institucije; opozarja, da je zaupanje državljanov v institucije na vseh ravneh neposredno povezano s konkretnimi cilji, doseženimi na tem področju; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je dejansko spoštovanje človekovih pravic, s katerim je povezano tudi spoštovanje kulturne raznolikosti, mogoče obravnavati kot temeljni element verodostojnosti ukrepov, ki jih sprejemajo in izvajajo institucije; opozarja, da je zaupanje državljanov v institucije na vseh ravneh neposredno povezano s konkretnimi cilji, doseženimi na tem področju;

| 3. | opozarja, da so države članice EU in države AKP v skladu s sporazumom iz Cotonouja dolžne okrepiti svoje zaveze glede zagotavljanja poštenega in skupnega izvajanja programov in strategij, ki temeljijo na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in neločljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter na spoštovanju človekovega dostojanstva in načel enakosti in solidarnosti, pri tem pa morajo v celoti upoštevati Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodno pravo; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da so države članice EU in države AKP v skladu s sporazumom iz Cotonouja dolžne okrepiti svoje zaveze glede zagotavljanja poštenega in skupnega izvajanja programov in strategij, ki temeljijo na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in neločljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter na spoštovanju človekovega dostojanstva in načel enakosti in solidarnosti, pri tem pa morajo v celoti upoštevati Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in mednarodno pravo;

| 4. | je trdno prepričana, da imajo vključujoče politične rešitve, ki se osredotočajo na lokalne skupnosti in si prizadevajo za končanje vojn in oboroženih spopadov, ključno vlogo pri zagotavljanju trajnega spoštovanja človekovih pravic in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

4.

je trdno prepričana, da imajo vključujoče politične rešitve, ki se osredotočajo na lokalne skupnosti in si prizadevajo za končanje vojn in oboroženih spopadov, ključno vlogo pri zagotavljanju trajnega spoštovanja človekovih pravic in kulturne raznolikosti;

| 5. | je prepričana, da morajo vse strategije ali programi, sprejeti v okviru politike razvojnega sodelovanja med EU in AKP, zagotoviti dejansko izkoreninjenje vseh oblik izkoriščanja ljudi in korupcije, revščine in socialne neenakosti, zagotoviti dostop do izobraževanja za vse in omogočiti medsebojno razumevanje, saj se kršitve človekovih pravic in velike težave pri ohranjanju večkulturne, večetnične in večverske narave zadevnih družb pojavljajo prav zaradi trdovratnosti nečloveških in ponižujočih razmer; |
| --- | --- |

5.

je prepričana, da morajo vse strategije ali programi, sprejeti v okviru politike razvojnega sodelovanja med EU in AKP, zagotoviti dejansko izkoreninjenje vseh oblik izkoriščanja ljudi in korupcije, revščine in socialne neenakosti, zagotoviti dostop do izobraževanja za vse in omogočiti medsebojno razumevanje, saj se kršitve človekovih pravic in velike težave pri ohranjanju večkulturne, večetnične in večverske narave zadevnih družb pojavljajo prav zaradi trdovratnosti nečloveških in ponižujočih razmer;

| 6. | poudarja, da so človekove pravice lastne vsem ljudem ne glede na njihovo narodnost, vero, prepričanje, prebivališče, spol, nacionalno ali etnično pripadnost, barvo kože ali jezik ter da imajo vsi ljudje v enaki meri pravico do uživanja enakih človekovih pravic brez vsakršne diskriminacije; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so človekove pravice lastne vsem ljudem ne glede na njihovo narodnost, vero, prepričanje, prebivališče, spol, nacionalno ali etnično pripadnost, barvo kože ali jezik ter da imajo vsi ljudje v enaki meri pravico do uživanja enakih človekovih pravic brez vsakršne diskriminacije;

| 7. | poudarja, da so človekove pravice univerzalne, neločljive in medsebojno odvisne ter da si spodbujanja, ohranjanja in uveljavljanja človekovih pravic ni mogoče razlagati na različne načine glede na kulturne, etnične in verske tradicije ter ekonomske in/ali geostrateške interese; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so človekove pravice univerzalne, neločljive in medsebojno odvisne ter da si spodbujanja, ohranjanja in uveljavljanja človekovih pravic ni mogoče razlagati na različne načine glede na kulturne, etnične in verske tradicije ter ekonomske in/ali geostrateške interese;

| 8. | zato poudarja, da se kulturna raznolikost ne sme uporabljati za utemeljevanje kršitev kakršnih koli človekovih pravic, ki izhajajo iz mednarodnega prava; |
| --- | --- |

8.

zato poudarja, da se kulturna raznolikost ne sme uporabljati za utemeljevanje kršitev kakršnih koli človekovih pravic, ki izhajajo iz mednarodnega prava;

| 9. | poudarja, da lahko podpiranje in spodbujanje kulturne raznolikosti, zlasti verske raznolikosti, pomagata pri zajezitvi nedavnega hitrega naraščanja nasilnih in radikalnih prepričanj, zlasti med mladimi, ter tako prispevata k zmanjšanju možnosti za novačenje bodočih teroristov; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da lahko podpiranje in spodbujanje kulturne raznolikosti, zlasti verske raznolikosti, pomagata pri zajezitvi nedavnega hitrega naraščanja nasilnih in radikalnih prepričanj, zlasti med mladimi, ter tako prispevata k zmanjšanju možnosti za novačenje bodočih teroristov;

| 10. | poudarja, da priznavanje in varstvo človekovega dostojanstva v skladu z mednarodnimi konvencijami predstavljata osrednji in temeljni vrednoti; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da priznavanje in varstvo človekovega dostojanstva v skladu z mednarodnimi konvencijami predstavljata osrednji in temeljni vrednoti;

| 11. | meni, da je treba na območjih, kjer raznolikost povzroča nasilne spopade ali obstaja grožnja za to, oblikovati trajne mehanizme mediacije, s katerimi bi lahko spore rešili, preden se zaostrijo; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba na območjih, kjer raznolikost povzroča nasilne spopade ali obstaja grožnja za to, oblikovati trajne mehanizme mediacije, s katerimi bi lahko spore rešili, preden se zaostrijo;

| 12. | poziva vlade držav EU in AKP, naj organizacije civilne družbe vključijo v politični, medkulturni in medverski dialog; |
| --- | --- |

12.

poziva vlade držav EU in AKP, naj organizacije civilne družbe vključijo v politični, medkulturni in medverski dialog;

| 13. | poudarja, da sta demokratično zastopanje manjšinskih skupin in njihova sposobnost sodelovanja v političnih, družbenih in kulturnih razpravah bistvenega pomena za zagotavljanje izvajanja demokratičnih načel in načel dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da sta demokratično zastopanje manjšinskih skupin in njihova sposobnost sodelovanja v političnih, družbenih in kulturnih razpravah bistvenega pomena za zagotavljanje izvajanja demokratičnih načel in načel dobrega upravljanja;

| 14. | poudarja, da je živahna, dinamična in vključujoča javna sfera z dejavno in glasno civilno družbo ter javnimi razpravami o kulturnih, družbenih in političnih vprašanjih pomemben element dobrega upravljanja in uveljavljanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je živahna, dinamična in vključujoča javna sfera z dejavno in glasno civilno družbo ter javnimi razpravami o kulturnih, družbenih in političnih vprašanjih pomemben element dobrega upravljanja in uveljavljanja človekovih pravic;

| 15. | poziva mednarodne organizacije, naj v skladu s svojimi posebnimi pristojnostmi in odgovornostmi ter v okviru vseh svojih dejavnosti zagotovijo sistematično upoštevanje kulturnih pravic in kulturne raznolikosti v sklopu ostalih človekovih pravic ter prispevajo k oblikovanju preglednih in učinkovitih skupnih mehanizmov za ocenjevanje in spremljanje; |
| --- | --- |

15.

poziva mednarodne organizacije, naj v skladu s svojimi posebnimi pristojnostmi in odgovornostmi ter v okviru vseh svojih dejavnosti zagotovijo sistematično upoštevanje kulturnih pravic in kulturne raznolikosti v sklopu ostalih človekovih pravic ter prispevajo k oblikovanju preglednih in učinkovitih skupnih mehanizmov za ocenjevanje in spremljanje;

| 16. | poziva mednarodno skupnost, naj izobraževanje preoblikuje v orodje za boj proti kulturnim in tradicionalnim običajem pohabljanja ženskih spolnih organov, ki se v nekaterih skupnostih izvaja kot del iniciacije v odraslost in določa, ali neko dekle pripada zadevni skupnosti ali ne; |
| --- | --- |

16.

poziva mednarodno skupnost, naj izobraževanje preoblikuje v orodje za boj proti kulturnim in tradicionalnim običajem pohabljanja ženskih spolnih organov, ki se v nekaterih skupnostih izvaja kot del iniciacije v odraslost in določa, ali neko dekle pripada zadevni skupnosti ali ne;

| 17. | priznava ključno vlogo, ki jo ima izobraževanje pri krepitvi moči tistih, ki so odrinjeni na rob družbe in v njej niso zadostno zastopani, zlasti pri krepitvi moči žensk in deklet; priznava, da dostop do izobraževanja ni le človekova pravica sama po sebi, ampak lahko omogoči tudi uveljavljanje drugih državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic; |
| --- | --- |

17.

priznava ključno vlogo, ki jo ima izobraževanje pri krepitvi moči tistih, ki so odrinjeni na rob družbe in v njej niso zadostno zastopani, zlasti pri krepitvi moči žensk in deklet; priznava, da dostop do izobraževanja ni le človekova pravica sama po sebi, ampak lahko omogoči tudi uveljavljanje drugih državljanskih, političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic;

Kulturna raznolikost, razvoj in človekove pravice

| 18. | se zaveda, da je kulturna raznolikost neločljivo povezana s spoštovanjem univerzalnih človekovih pravic in koristna za razvoj narodov; |
| --- | --- |

18.

se zaveda, da je kulturna raznolikost neločljivo povezana s spoštovanjem univerzalnih človekovih pravic in koristna za razvoj narodov;

| 19. | poziva države AKP in EU, naj v skladu s svojimi posebnimi pristojnostmi in odgovornostmi v svojo nacionalno zakonodajo in prakse vključijo človekove pravice, ki izhajajo iz splošne deklaracije iz leta 1948, in zagotovijo, da bo vsak posameznik, ki navaja, da so bile njegove kulturne pravice kršene, imel dostop do učinkovitih sredstev, vključno s pravnimi sredstvi; |
| --- | --- |

19.

poziva države AKP in EU, naj v skladu s svojimi posebnimi pristojnostmi in odgovornostmi v svojo nacionalno zakonodajo in prakse vključijo človekove pravice, ki izhajajo iz splošne deklaracije iz leta 1948, in zagotovijo, da bo vsak posameznik, ki navaja, da so bile njegove kulturne pravice kršene, imel dostop do učinkovitih sredstev, vključno s pravnimi sredstvi;

| 20. | v zvezi s tem priznava, da ima vsak človek sicer pravico do izražanja svoje kulture, vključno s pravico do uživanja in oblikovanja kulturnega življenja in identitete, vendar je kulturne pravice mogoče uveljavljati zgolj do točke, ko začnejo te posegati v človekove pravice drugih; poudarja, da v skladu z mednarodnim pravom nobene pravice ni mogoče uveljaviti na račun ali v nasprotju z drugo pravico ali z veljavno nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

20.

v zvezi s tem priznava, da ima vsak človek sicer pravico do izražanja svoje kulture, vključno s pravico do uživanja in oblikovanja kulturnega življenja in identitete, vendar je kulturne pravice mogoče uveljavljati zgolj do točke, ko začnejo te posegati v človekove pravice drugih; poudarja, da v skladu z mednarodnim pravom nobene pravice ni mogoče uveljaviti na račun ali v nasprotju z drugo pravico ali z veljavno nacionalno zakonodajo;

| 21. | poudarja, da je treba kulturno raznolikost zaščititi in spodbujati s pomočjo svobode izražanja, obveščanja in komuniciranja ter z odpravo diskriminacije; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba kulturno raznolikost zaščititi in spodbujati s pomočjo svobode izražanja, obveščanja in komuniciranja ter z odpravo diskriminacije;

| 22. | je zaskrbljena zaradi sistematičnega povečevanja števila verskih in kulturnih konfliktov, ki pogosto vodijo v krvave vojne, v katerih prihaja do kršenja človekovih pravic in velikega števila smrtnih žrtev; |
| --- | --- |

22.

je zaskrbljena zaradi sistematičnega povečevanja števila verskih in kulturnih konfliktov, ki pogosto vodijo v krvave vojne, v katerih prihaja do kršenja človekovih pravic in velikega števila smrtnih žrtev;

| 23. | priznava, da človekove pravice, kot so svoboda prepričanja, veroizpovedi, misli, vesti in izražanja, zlasti pa svoboda tiska, ter svoboda zbiranja in združevanja, neposredno vplivajo na spodbujanje in varovanje kulturne raznolikosti in da pluralistična družba spodbuja uživanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

23.

priznava, da človekove pravice, kot so svoboda prepričanja, veroizpovedi, misli, vesti in izražanja, zlasti pa svoboda tiska, ter svoboda zbiranja in združevanja, neposredno vplivajo na spodbujanje in varovanje kulturne raznolikosti in da pluralistična družba spodbuja uživanje človekovih pravic;

| 24. | poudarja, da lahko vsak posameznik svobodno odloča o tem, ali se ne glede na meje identificira z eno ali več kulturnimi skupnostmi, in svojo odločitev svobodno spreminja; prav tako poudarja, da ni nikogar mogoče prisiliti, da bi se proti svoji volji identificiral z eno izmed kulturnih skupnosti ali se vanjo asimiliral; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da lahko vsak posameznik svobodno odloča o tem, ali se ne glede na meje identificira z eno ali več kulturnimi skupnostmi, in svojo odločitev svobodno spreminja; prav tako poudarja, da ni nikogar mogoče prisiliti, da bi se proti svoji volji identificiral z eno izmed kulturnih skupnosti ali se vanjo asimiliral;

| 25. | priznava obstoj različnih politik in ustavnih rešitev za prilagajanje kulturni raznolikosti; |
| --- | --- |

25.

priznava obstoj različnih politik in ustavnih rešitev za prilagajanje kulturni raznolikosti;

| 26. | poudarja zlasti potrebo po strogem zagotavljanju enakih pravic žensk in moških ter izpostavlja, da škodljivih praks, kot so pohabljanje ženskih spolnih organov, zgodnje in prisilne poroke, sistematično pobijanje na podlagi spola, vključno z detomorom deklic, prisilnimi splavi ali ubijanjem zarodkov ženskega spola, zločini iz časti, odrekanje ustrezne izobrazbe ženskam, spolno izkoriščanje žensk v komercialne namene in nasilje v družini, ni nikdar mogoče utemeljevati s kakršnimi koli političnimi, družbenimi, verskimi ali kulturnimi razlogi ali na podlagi kakršne koli ljudske tradicije, in da bi jih bilo zato treba prepovedati, kršitve teh prepovedi pa strogo kaznovati v skladu s pravom in načelom dolžnega pravnega postopanja; v zvezi s tem opozarja na nesporne koristi, ki jih z vidika razvoja prinašata emancipacija žensk in večja enakost spolov; prav tako izpostavlja pomen in nenadomestljivost pravic otrok in meni, da bi morale vse države AKP in države članice EU strogo spoštovati Deklaracijo o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

26.

poudarja zlasti potrebo po strogem zagotavljanju enakih pravic žensk in moških ter izpostavlja, da škodljivih praks, kot so pohabljanje ženskih spolnih organov, zgodnje in prisilne poroke, sistematično pobijanje na podlagi spola, vključno z detomorom deklic, prisilnimi splavi ali ubijanjem zarodkov ženskega spola, zločini iz časti, odrekanje ustrezne izobrazbe ženskam, spolno izkoriščanje žensk v komercialne namene in nasilje v družini, ni nikdar mogoče utemeljevati s kakršnimi koli političnimi, družbenimi, verskimi ali kulturnimi razlogi ali na podlagi kakršne koli ljudske tradicije, in da bi jih bilo zato treba prepovedati, kršitve teh prepovedi pa strogo kaznovati v skladu s pravom in načelom dolžnega pravnega postopanja; v zvezi s tem opozarja na nesporne koristi, ki jih z vidika razvoja prinašata emancipacija žensk in večja enakost spolov; prav tako izpostavlja pomen in nenadomestljivost pravic otrok in meni, da bi morale vse države AKP in države članice EU strogo spoštovati Deklaracijo o otrokovih pravicah;

| 27. | poziva države EU in AKP, naj izvajajo bolj usklajen pristop k boju proti namernemu uničenju kulturne dediščine, nezakoniti trgovini in tihotapljenju kulturnih dobrin, pri tem pa tesno sodelujejo z Unescom in ostalimi mednarodnimi organizacijami na tem področju; |
| --- | --- |

27.

poziva države EU in AKP, naj izvajajo bolj usklajen pristop k boju proti namernemu uničenju kulturne dediščine, nezakoniti trgovini in tihotapljenju kulturnih dobrin, pri tem pa tesno sodelujejo z Unescom in ostalimi mednarodnimi organizacijami na tem področju;

| 28. | posebej poudarja, da je treba pravice otrok nasploh, zlasti pa tiste pravice, ki se nanašajo na vprašanja, kot je položaj otrok v konfliktih ali delo otrok, strogo spoštovati; |
| --- | --- |

28.

posebej poudarja, da je treba pravice otrok nasploh, zlasti pa tiste pravice, ki se nanašajo na vprašanja, kot je položaj otrok v konfliktih ali delo otrok, strogo spoštovati;

Mednarodno in regionalno sodelovanje ter razvojna politika

| 29. | izpostavlja ključno vlogo, ki jo imajo poslanci pri spodbujanju in varovanju človekovih pravic; dodaja, da medparlamentarna srečanja, kot so zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, prispevajo k spodbujanju strpnosti in kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

29.

izpostavlja ključno vlogo, ki jo imajo poslanci pri spodbujanju in varovanju človekovih pravic; dodaja, da medparlamentarna srečanja, kot so zasedanja Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, prispevajo k spodbujanju strpnosti in kulturne raznolikosti;

| 30. | meni, da bi vzpostavitev novih struktur na področju medverskega dialoga med državami EU in AKP, namenjenih izmenjavi mnenj in najboljših praks, predstavljala učinkovit mehanizem za spodbujanje medsebojnega spoštovanja in prispevala k obvladovanju konfliktov v regijah, ki sta jih prizadela verska nestrpnost in ekstremizem; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi vzpostavitev novih struktur na področju medverskega dialoga med državami EU in AKP, namenjenih izmenjavi mnenj in najboljših praks, predstavljala učinkovit mehanizem za spodbujanje medsebojnega spoštovanja in prispevala k obvladovanju konfliktov v regijah, ki sta jih prizadela verska nestrpnost in ekstremizem;

| 31. | poziva države AKP in EU, naj povečajo sredstva, ki se dodeljujejo mednarodnemu sodelovanju, zlasti pa naj okrepijo svoje sodelovanje v zadevnih mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

31.

poziva države AKP in EU, naj povečajo sredstva, ki se dodeljujejo mednarodnemu sodelovanju, zlasti pa naj okrepijo svoje sodelovanje v zadevnih mednarodnih organizacijah;

| 32. | poudarja svojo zavezanost večstranskim rešitvam v sedanjih razmerah globalne negotovosti, izjemne revščine ter socialnih in ekonomskih krivic v državah AKP in EU, ki preprečujejo mirno sobivanje in medsebojno razumevanje med narodi in kulturami; |
| --- | --- |

32.

poudarja svojo zavezanost večstranskim rešitvam v sedanjih razmerah globalne negotovosti, izjemne revščine ter socialnih in ekonomskih krivic v državah AKP in EU, ki preprečujejo mirno sobivanje in medsebojno razumevanje med narodi in kulturami;

| 33. | priznava vlogo medkulturnega dialoga in medkulturnih izmenjav, kot so izmenjave na področju folklore, umetnosti in dediščine, za spodbujanje sobivanja in vzpostavljanje miru tako znotraj držav kot tudi med njimi; |
| --- | --- |

33.

priznava vlogo medkulturnega dialoga in medkulturnih izmenjav, kot so izmenjave na področju folklore, umetnosti in dediščine, za spodbujanje sobivanja in vzpostavljanje miru tako znotraj držav kot tudi med njimi;

| 34. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, organizacijam skupine AKP za regionalno povezovanje in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

34.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta institucijam Afriške unije in Evropske unije, Svetu AKP, organizacijam skupine AKP za regionalno povezovanje in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

RESOLUCIJA (2)

o financiranju naložb in trgovine, vključno z infrastrukturo, v državah AKP s kombiniranim mehanizmom EU

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (3), zlasti člena 21, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (sporazum iz Cotonouja) (3), zlasti člena 21, ter njegovih revizij iz let 2005 in 2010 (4),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o agendi za spremembe: prihodnost razvojne politike EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2012 o agendi za spremembe: prihodnost razvojne politike EU (5),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. oktobra 2011 z naslovom „Povečanje učinka razvojne politike EU: agenda za spremembe“ (COM(2011)0637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“ (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju“ (COM(2014)0263),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o dejavnostih platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju od njene vzpostavitve do konca julija 2014 (COM(2014)0733), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o dejavnostih platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju od njene vzpostavitve do konca julija 2014 (COM(2014)0733),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2014 z naslovom „Uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij pri podpori zunanjim politikam EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2014 z naslovom „Uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij pri podpori zunanjim politikam EU“,

| — | ob upoštevanju sklada za spodbujanje naložb Evropskega razvojnega sklada in podpore, ki jo Evropska investicijska banka nudi državam AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklada za spodbujanje naložb Evropskega razvojnega sklada in podpore, ki jo Evropska investicijska banka nudi državam AKP,

| — | ob upoštevanju Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko ter skladov za spodbujanje naložb za karibske in pacifiške države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skrbniškega sklada EU za infrastrukturo za Afriko ter skladov za spodbujanje naložb za karibske in pacifiške države,

| — | ob upoštevanju platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju, ki jo vodita generalni direktorat Evropske komisije za gospodarske in finančne zadeve ter generalni direktorat Evropske komisije za mednarodni razvoj in sodelovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju platforme EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju, ki jo vodita generalni direktorat Evropske komisije za gospodarske in finančne zadeve ter generalni direktorat Evropske komisije za mednarodni razvoj in sodelovanje,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta z dne 12. decembra 2013 o financiranju izkoreninjanja revščine in trajnostnega razvoja po letu 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta z dne 12. decembra 2013 o financiranju izkoreninjanja revščine in trajnostnega razvoja po letu 2015,

| — | ob upoštevanju poročila medvladnega odbora strokovnjakov za financiranje trajnostnega razvoja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila medvladnega odbora strokovnjakov za financiranje trajnostnega razvoja,

| — | ob upoštevanju skupne izjave AKP in EU z dne 12. junija 2014 o razvojni agendi za obdobje po letu 2015 (ACP/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave AKP in EU z dne 12. junija 2014 o razvojni agendi za obdobje po letu 2015 (ACP/84/025/14 Rev.5),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja Združenih narodov o agendi za trajnostni razvoj za obdobje po letu 2015 z naslovom „Pot k dostojanstvu do leta 2030: odpraviti revščino, preoblikovati naša življenja in varovati planet“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila generalnega sekretarja Združenih narodov o agendi za trajnostni razvoj za obdobje po letu 2015 z naslovom „Pot k dostojanstvu do leta 2030: odpraviti revščino, preoblikovati naša življenja in varovati planet“ (7),

| — | ob upoštevanju neuradnega dokumenta oddelka Združenih narodov za ekonomske in socialne zadeve z dne 21. januarja 2015 o pripravljalnem procesu za 3. mednarodno konferenco o financiranju za razvoj (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neuradnega dokumenta oddelka Združenih narodov za ekonomske in socialne zadeve z dne 21. januarja 2015 o pripravljalnem procesu za 3. mednarodno konferenco o financiranju za razvoj (8),

| — | ob upoštevanju odprte delovne skupine, ustanovljene 22. januarja 2013 s sklepom 67/555 (A/67/L.48/rev.1) generalne skupščine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odprte delovne skupine, ustanovljene 22. januarja 2013 s sklepom 67/555 (A/67/L.48/rev.1) generalne skupščine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, sprejetega na četrtem forumu OECD na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekal v Busanu v Republiki Koreji od 29. novembra do 1. decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana, sprejetega na četrtem forumu OECD na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, ki je potekal v Busanu v Republiki Koreji od 29. novembra do 1. decembra 2011,

| A. | ker zasebni sektor ni le ključni dejavnik za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest, oskrbo z blagom in storitvami ter trgovino in inovacije, ampak je tudi pomemben vir zunanjega financiranja in prispeva k mobilizaciji notranjih sredstev, ki so potrebna za zadostitev finančnih potreb držav v razvoju; |
| --- | --- |

A.

ker zasebni sektor ni le ključni dejavnik za gospodarsko rast, ustvarjanje delovnih mest, oskrbo z blagom in storitvami ter trgovino in inovacije, ampak je tudi pomemben vir zunanjega financiranja in prispeva k mobilizaciji notranjih sredstev, ki so potrebna za zadostitev finančnih potreb držav v razvoju;

| B. | ker lahko neposredne tuje naložbe prispevajo k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, kot je navedeno v predlogu akcijskega načrta za naložbe v cilje trajnostnega razvoja Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj, če so neposredne tuje naložbe ustrezno urejene in povezane s konkretnimi izboljšanji domačega gospodarstva, tudi v smislu prenosa tehnologije in ustvarjanja priložnosti za usposabljanje lokalne delovne sile, vključno z ženskami in mladimi; |
| --- | --- |

B.

ker lahko neposredne tuje naložbe prispevajo k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, kot je navedeno v predlogu akcijskega načrta za naložbe v cilje trajnostnega razvoja Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj, če so neposredne tuje naložbe ustrezno urejene in povezane s konkretnimi izboljšanji domačega gospodarstva, tudi v smislu prenosa tehnologije in ustvarjanja priložnosti za usposabljanje lokalne delovne sile, vključno z ženskami in mladimi;

| C. | ker kombiniranje, kot se izvaja z instrumenti EU, odvisno od potreb vključuje kombinacijo posojil pod tržnimi pogoji (ali ugodnih posojil) z elementi nepovratnih sredstev (ali ekvivalentom nepovratnih sredstev), kot so nepovratna sredstva v obliki neposrednih naložb, tehnična pomoč, subvencionirane obrestne mere in drugi finančni instrumenti, vključno z jamstvenimi mehanizmi v okviru razvojnega sodelovanja AKP-EU; |
| --- | --- |

C.

ker kombiniranje, kot se izvaja z instrumenti EU, odvisno od potreb vključuje kombinacijo posojil pod tržnimi pogoji (ali ugodnih posojil) z elementi nepovratnih sredstev (ali ekvivalentom nepovratnih sredstev), kot so nepovratna sredstva v obliki neposrednih naložb, tehnična pomoč, subvencionirane obrestne mere in drugi finančni instrumenti, vključno z jamstvenimi mehanizmi v okviru razvojnega sodelovanja AKP-EU;

| D. | ker je Evropska komisija v agendi za spremembe iz leta 2011 predvidela, da se bo večji delež pomoči EU stekal prek inovativnih finančnih instrumentov, vključno z instrumenti za kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil, in da bo EU dodatno razvila mehanizme kombiniranja za povečanje finančnih sredstev za razvoj na podlagi uspešnih zgledov, kot so evropski skladi za naložbe (v evropsko sosedstvo, zahodni Balkan, Latinsko Ameriko in Srednjo Azijo) in Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko; |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska komisija v agendi za spremembe iz leta 2011 predvidela, da se bo večji delež pomoči EU stekal prek inovativnih finančnih instrumentov, vključno z instrumenti za kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil, in da bo EU dodatno razvila mehanizme kombiniranja za povečanje finančnih sredstev za razvoj na podlagi uspešnih zgledov, kot so evropski skladi za naložbe (v evropsko sosedstvo, zahodni Balkan, Latinsko Ameriko in Srednjo Azijo) in Skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko;

| E. | ker je bil regionalni naložbeni instrument doslej na splošno učinkovit, vendar je treba dodatno izboljšati njegovo zasnovo in delovanje, med drugim s pripravo smernic in sodelovanjem v platformi EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju; |
| --- | --- |

E.

ker je bil regionalni naložbeni instrument doslej na splošno učinkovit, vendar je treba dodatno izboljšati njegovo zasnovo in delovanje, med drugim s pripravo smernic in sodelovanjem v platformi EU za kombiniranje pri zunanjem sodelovanju;

| F. | ker platforma EU za sodelovanje in razvoj, ki vključuje Evropsko komisijo, države članice, Evropski parlament in evropske finančne institucije, deluje kot velik forum z zagotavljanjem priporočil o uporabi kombiniranja, da bi dodatno povečali učinkovitost in uspešnost kombiniranega mehanizma; |
| --- | --- |

F.

ker platforma EU za sodelovanje in razvoj, ki vključuje Evropsko komisijo, države članice, Evropski parlament in evropske finančne institucije, deluje kot velik forum z zagotavljanjem priporočil o uporabi kombiniranja, da bi dodatno povečali učinkovitost in uspešnost kombiniranega mehanizma;

| G. | ker je EU namenila večji poudarek zlasti priložnostim, ki jih zagotavlja kombiniranje, tj. možnosti kombiniranja pomoči v obliki nepovratnih sredstev s sredstvi, ki niso nepovratna sredstva, kot so posojila, tvegani kapital ali lastniški kapital; |
| --- | --- |

G.

ker je EU namenila večji poudarek zlasti priložnostim, ki jih zagotavlja kombiniranje, tj. možnosti kombiniranja pomoči v obliki nepovratnih sredstev s sredstvi, ki niso nepovratna sredstva, kot so posojila, tvegani kapital ali lastniški kapital;

| H. | ker je kombinirani mehanizem pomembno sredstvo za pritegnitev dodatnih sredstev za razvoj in povečanje učinka pomoči EU; |
| --- | --- |

H.

ker je kombinirani mehanizem pomembno sredstvo za pritegnitev dodatnih sredstev za razvoj in povečanje učinka pomoči EU;

| I. | ker je bilo v posebnem poročilu Računskega sodišča Evropske unije št. 16/2014 o uporabi kombiniranja ugotovljeno, da za skoraj polovico preučenih projektov niso obstajali zadostni dokazi, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da je bila dodelitev nepovratnih sredstev utemeljena, v več primerih pa so obstajali znaki, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da bi bile naložbe izvedene tudi brez prispevka EU; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo v posebnem poročilu Računskega sodišča Evropske unije št. 16/2014 o uporabi kombiniranja ugotovljeno, da za skoraj polovico preučenih projektov niso obstajali zadostni dokazi, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da je bila dodelitev nepovratnih sredstev utemeljena, v več primerih pa so obstajali znaki, na podlagi katerih je mogoče sklepati, da bi bile naložbe izvedene tudi brez prispevka EU;

| J. | ker bi moral kombinirani mehanizem ob polnem spoštovanju načela lastništva prispevati k spodbujanju sodelovanja lokalnega prebivalstva v državah AKP; |
| --- | --- |

J.

ker bi moral kombinirani mehanizem ob polnem spoštovanju načela lastništva prispevati k spodbujanju sodelovanja lokalnega prebivalstva v državah AKP;

| K. | ker Komisija preučuje možnosti za razširitev področja uporabe kombiniranja na nova področja, kot so trajnostno kmetijstvo, socialni sektorji in obnovljivi viri energije, in za olajšanje izvajanja večjega števila projektov, ki močno vplivajo na razvoj lokalnega zasebnega sektorja, na primer projektov, ki izboljšujejo dostop malih in srednjih podjetij do financiranja z ustvarjanjem namenskih področij za zasebni sektor v regionalnih kombiniranih instrumentih; |
| --- | --- |

K.

ker Komisija preučuje možnosti za razširitev področja uporabe kombiniranja na nova področja, kot so trajnostno kmetijstvo, socialni sektorji in obnovljivi viri energije, in za olajšanje izvajanja večjega števila projektov, ki močno vplivajo na razvoj lokalnega zasebnega sektorja, na primer projektov, ki izboljšujejo dostop malih in srednjih podjetij do financiranja z ustvarjanjem namenskih področij za zasebni sektor v regionalnih kombiniranih instrumentih;

| L. | ker se v okviru partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana priporoča, da se razvijejo inovativni finančni mehanizmi, da bi mobilizirali več zasebnih finančnih sredstev za podpiranje razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

L.

ker se v okviru partnerstva za učinkovito razvojno sodelovanje iz Busana priporoča, da se razvijejo inovativni finančni mehanizmi, da bi mobilizirali več zasebnih finančnih sredstev za podpiranje razvojnih ciljev;

| M. | ker imajo države AKP omejena javna sredstva in izjemno velike potrebe po financiranju naložb; |
| --- | --- |

M.

ker imajo države AKP omejena javna sredstva in izjemno velike potrebe po financiranju naložb;

| N. | ker imajo države AKP težave pri financiranju lastnega razvoja ter dostopu do domačega in mednarodnega zasebnega kapitala; |
| --- | --- |

N.

ker imajo države AKP težave pri financiranju lastnega razvoja ter dostopu do domačega in mednarodnega zasebnega kapitala;

| O. | ker je sedanja gospodarska kriza zelo prizadela države v vzponu in države v razvoju, tako da je neposredno vplivala na njihove proračunske politike ter dostop do institucionalnih in zasebnih sredstev, ki jih potrebujejo za izvajanje kapitalsko intenzivnih projektov in zagotavljanje osnovnih storitev; |
| --- | --- |

O.

ker je sedanja gospodarska kriza zelo prizadela države v vzponu in države v razvoju, tako da je neposredno vplivala na njihove proračunske politike ter dostop do institucionalnih in zasebnih sredstev, ki jih potrebujejo za izvajanje kapitalsko intenzivnih projektov in zagotavljanje osnovnih storitev;

| P. | ker je danes financiranje razvojne politike predvsem zasebno; ker lahko zasebno financiranje dopolni javno, ne more ga pa nadomestiti; |
| --- | --- |

P.

ker je danes financiranje razvojne politike predvsem zasebno; ker lahko zasebno financiranje dopolni javno, ne more ga pa nadomestiti;

| Q. | ker lahko vključevanje zasebnega in javnega sektorja pripomore k zmanjšanju stroškov ter izboljšanju uspešnosti, učinkovitosti in kakovosti javnih storitev in preprečevanju nepoštenih postopkov privatizacije; |
| --- | --- |

Q.

ker lahko vključevanje zasebnega in javnega sektorja pripomore k zmanjšanju stroškov ter izboljšanju uspešnosti, učinkovitosti in kakovosti javnih storitev in preprečevanju nepoštenih postopkov privatizacije;

| R. | ker je treba financiranje razvoja prilagoditi, da bi ustrezalo spreminjajočemu se globalnemu okolju, in ker bi bilo treba zato razviti in izvesti ustrezne nove inovativne instrumente financiranja, kot so davki na finančne transakcije in davki na ogljikov dioksid za mednarodno letalstvo in pomorski promet; |
| --- | --- |

R.

ker je treba financiranje razvoja prilagoditi, da bi ustrezalo spreminjajočemu se globalnemu okolju, in ker bi bilo treba zato razviti in izvesti ustrezne nove inovativne instrumente financiranja, kot so davki na finančne transakcije in davki na ogljikov dioksid za mednarodno letalstvo in pomorski promet;

| S. | ker zasebno financiranje ponuja veliko možnosti in je glavni vir zunanjega financiranja v državah v razvoju in ker bi morale take države sprejeti vse potrebno za izkoriščanje svojih primerjalnih prednosti; ker fiskalni manevrski prostor razvitih držav in držav v razvoju dejansko omejujejo zahteve globalnih vlagateljev in finančnih trgov; |
| --- | --- |

S.

ker zasebno financiranje ponuja veliko možnosti in je glavni vir zunanjega financiranja v državah v razvoju in ker bi morale take države sprejeti vse potrebno za izkoriščanje svojih primerjalnih prednosti; ker fiskalni manevrski prostor razvitih držav in držav v razvoju dejansko omejujejo zahteve globalnih vlagateljev in finančnih trgov;

| T. | ker zasebne naložbe ne bi smele nadomestiti uradne razvojne pomoči in ker bi morala biti javno-zasebna partnerstva, ki se financirajo s kombiniranim mehanizmom, v vseh primerih usklajena z nacionalnim razvojnim načrtom države gostiteljice, hkrati pa bi morala mobilizirati sredstva z zmanjševanjem in delitvijo tveganja; |
| --- | --- |

T.

ker zasebne naložbe ne bi smele nadomestiti uradne razvojne pomoči in ker bi morala biti javno-zasebna partnerstva, ki se financirajo s kombiniranim mehanizmom, v vseh primerih usklajena z nacionalnim razvojnim načrtom države gostiteljice, hkrati pa bi morala mobilizirati sredstva z zmanjševanjem in delitvijo tveganja;

| U. | ker imajo države AKP v smislu geopolitične in razvojne strategije različne profile tveganj in nimajo skupnega pristopa in ker kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev zagotavlja, da lahko projekti, ki bi lahko bili izvedljivi, vendar niso dovolj dobičkonosni ali ustvarjajo veliko tveganje, privabijo zasebne naložbe; |
| --- | --- |

U.

ker imajo države AKP v smislu geopolitične in razvojne strategije različne profile tveganj in nimajo skupnega pristopa in ker kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev zagotavlja, da lahko projekti, ki bi lahko bili izvedljivi, vendar niso dovolj dobičkonosni ali ustvarjajo veliko tveganje, privabijo zasebne naložbe;

| 1. | priznava, da lahko zasebne naložbe in finančna sredstva v državah v razvoju, če so ustrezno urejeni, pomagajo podpirati lokalna podjetja in gospodarstva ter zagotavljati dostojna delovna mesta; zato meni, da bi bilo treba pri uporabi kombiniranega mehanizma upoštevati jasen sklop smernic, da bi se javna podpora usmerila le v tiste naložbe zasebnega sektorja, ki dosegajo pozitivne rezultate na področju razvoja in so skladne z načeli odgovornega financiranja; |
| --- | --- |

1.

priznava, da lahko zasebne naložbe in finančna sredstva v državah v razvoju, če so ustrezno urejeni, pomagajo podpirati lokalna podjetja in gospodarstva ter zagotavljati dostojna delovna mesta; zato meni, da bi bilo treba pri uporabi kombiniranega mehanizma upoštevati jasen sklop smernic, da bi se javna podpora usmerila le v tiste naložbe zasebnega sektorja, ki dosegajo pozitivne rezultate na področju razvoja in so skladne z načeli odgovornega financiranja;

| 2. | zlasti poziva Evropsko komisijo, ki je izrazila željo po precejšnji razširitvi uporabe kombiniranja v prihodnjih letih v okviru sodelovanja med AKP in EU, naj izvaja priporočila iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o uporabi kombiniranega financiranja in naj oceni mehanizem kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev, zlasti z vidika razvoja ter finančne dodatnosti, preglednosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

2.

zlasti poziva Evropsko komisijo, ki je izrazila željo po precejšnji razširitvi uporabe kombiniranja v prihodnjih letih v okviru sodelovanja med AKP in EU, naj izvaja priporočila iz posebnega poročila Evropskega računskega sodišča o uporabi kombiniranega financiranja in naj oceni mehanizem kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev, zlasti z vidika razvoja ter finančne dodatnosti, preglednosti in odgovornosti;

| 3. | pozdravlja tekoče delo za izboljšanje upravljanja kombiniranih instrumentov EU, ki bo omogočilo povečanje učinka vzvoda in dodatnosti financiranih projektov; poudarja, da bi morala Evropska komisija dodatno izboljšati spremljanje uporabe nepovratnih sredstev EU; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja tekoče delo za izboljšanje upravljanja kombiniranih instrumentov EU, ki bo omogočilo povečanje učinka vzvoda in dodatnosti financiranih projektov; poudarja, da bi morala Evropska komisija dodatno izboljšati spremljanje uporabe nepovratnih sredstev EU;

| 4. | meni, da je kombiniranje postopno in smiselno v smislu količine denarja in razmerja med posojili in nepovratnimi sredstvi, in poudarja, da ta ureditev državam zagotavlja pridobitev sredstev, ne da bi se preveč zadolžile; |
| --- | --- |

4.

meni, da je kombiniranje postopno in smiselno v smislu količine denarja in razmerja med posojili in nepovratnimi sredstvi, in poudarja, da ta ureditev državam zagotavlja pridobitev sredstev, ne da bi se preveč zadolžile;

| 5. | poudarja, da pretekle izkušnje kažejo, da lahko pogodbe o javno-zasebnem partnerstvu, pri katerih so bila pogajanja pomanjkljiva, povečajo zadolženost države, saj finančna tveganja pogosto nesorazmerno nosi javni sektor, dobiček pa ima predvsem zasebni sektor; poziva k večji tehnični pomoči vladam partnerskih držav pri vzpostavljanju trdnega regulativnega okvira za odgovorno financiranje, tudi v zvezi s povrnitvijo stroškov in razdelitvijo koristi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da pretekle izkušnje kažejo, da lahko pogodbe o javno-zasebnem partnerstvu, pri katerih so bila pogajanja pomanjkljiva, povečajo zadolženost države, saj finančna tveganja pogosto nesorazmerno nosi javni sektor, dobiček pa ima predvsem zasebni sektor; poziva k večji tehnični pomoči vladam partnerskih držav pri vzpostavljanju trdnega regulativnega okvira za odgovorno financiranje, tudi v zvezi s povrnitvijo stroškov in razdelitvijo koristi;

| 6. | ugotavlja, da se kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil uporablja zlasti v sektorjih energetike, prevoza, vode ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij in da bi ga bilo treba dodatno razširiti na področja, kot so infrastruktura, mikro, mala in srednja podjetja, kmetijstvo in socialni sektor; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil uporablja zlasti v sektorjih energetike, prevoza, vode ter informacijskih in komunikacijskih tehnologij in da bi ga bilo treba dodatno razširiti na področja, kot so infrastruktura, mikro, mala in srednja podjetja, kmetijstvo in socialni sektor;

| 7. | poudarja, da bi se bilo treba pri uporabi kombiniranih mehanizmov osredotočiti na projekte z največjim učinkom v smislu vključujoče in trajnostne rasti; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi se bilo treba pri uporabi kombiniranih mehanizmov osredotočiti na projekte z največjim učinkom v smislu vključujoče in trajnostne rasti;

| 8. | opaža, da kombinirani mehanizem v sedanji obliki vključuje kombiniranje javnih nepovratnih sredstev s posojili finančnih institucij in drugimi mehanizmi za delitev tveganja, kar omogoča financiranje projektov kljub proračunskim omejitvam v času finančne krize; poudarja, da se javno-zasebna partnerstva ne bi smela preusmeriti v subvencioniranje nadnacionalnih družb s sedežem na severu, ki imajo dostop do drugih virov financiranja; |
| --- | --- |

8.

opaža, da kombinirani mehanizem v sedanji obliki vključuje kombiniranje javnih nepovratnih sredstev s posojili finančnih institucij in drugimi mehanizmi za delitev tveganja, kar omogoča financiranje projektov kljub proračunskim omejitvam v času finančne krize; poudarja, da se javno-zasebna partnerstva ne bi smela preusmeriti v subvencioniranje nadnacionalnih družb s sedežem na severu, ki imajo dostop do drugih virov financiranja;

| 9. | meni, da bi morala vsaka odločitev za spodbujanje uporabe javno-zasebnih partnerstev s kombiniranjem v državah v razvoju temeljiti na natančni oceni zadevnih mehanizmov in spoznanjih iz preteklih izkušenj; v zvezi s tem poudarja, da na podlagi obstoječih raziskav velika večina javno-zasebnih partnerstev ne temelji na trdni analizi vpliva, malo pa je tudi dokazov o njihovih rezultatih na področju razvoja; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morala vsaka odločitev za spodbujanje uporabe javno-zasebnih partnerstev s kombiniranjem v državah v razvoju temeljiti na natančni oceni zadevnih mehanizmov in spoznanjih iz preteklih izkušenj; v zvezi s tem poudarja, da na podlagi obstoječih raziskav velika večina javno-zasebnih partnerstev ne temelji na trdni analizi vpliva, malo pa je tudi dokazov o njihovih rezultatih na področju razvoja;

| 10. | poudarja, da morajo agencije za razvoj zagotoviti, da se javna sredstva za razvoj uporabijo za podpiranje lokalnih gospodarskih omrežij v državah v razvoju; zlasti poudarja, da bi morala biti javno-zasebna partnerstva usmerjena h krepitvi zmogljivosti domačih mikro, malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da morajo agencije za razvoj zagotoviti, da se javna sredstva za razvoj uporabijo za podpiranje lokalnih gospodarskih omrežij v državah v razvoju; zlasti poudarja, da bi morala biti javno-zasebna partnerstva usmerjena h krepitvi zmogljivosti domačih mikro, malih in srednjih podjetij;

| 11. | poudarja, da je treba za optimizacijo potenciala kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev vzpostaviti pregledne postopke za uporabo kombiniranega mehanizma, da bi zagotovili njegovo učinkovito upravljanje in odgovornost s strani držav upravičenk in drugih deležnikov; meni, da bi morale pregledne prakse zagotoviti podlago za strogo odgovornost; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je treba za optimizacijo potenciala kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev vzpostaviti pregledne postopke za uporabo kombiniranega mehanizma, da bi zagotovili njegovo učinkovito upravljanje in odgovornost s strani držav upravičenk in drugih deležnikov; meni, da bi morale pregledne prakse zagotoviti podlago za strogo odgovornost;

| 12. | poudarja, da kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev ni rešitev za vse težave s financiranjem in ne zagotavlja samodejno dolgotrajnega učinka, ki je v skladu s cilji države upravičenke, zlasti kar zadeva potrebe socialnih sektorjev; v zvezi s tem odsvetuje uporabo ugodnih posojil za naložbe v socialne sektorje, kot sta zdravstvo in izobraževanje, saj to lahko ogrozi zagotavljanje storitev splošnega pomena, zlasti za ranljivo prebivalstvo; poudarja, da bi bilo treba z omejenimi sredstvi v okviru državne pomoči podpirati javne naložbe v državah prejemnicah, za katere niso nujno pričakovani kratko- ali dolgoročni finančni donosi; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev ni rešitev za vse težave s financiranjem in ne zagotavlja samodejno dolgotrajnega učinka, ki je v skladu s cilji države upravičenke, zlasti kar zadeva potrebe socialnih sektorjev; v zvezi s tem odsvetuje uporabo ugodnih posojil za naložbe v socialne sektorje, kot sta zdravstvo in izobraževanje, saj to lahko ogrozi zagotavljanje storitev splošnega pomena, zlasti za ranljivo prebivalstvo; poudarja, da bi bilo treba z omejenimi sredstvi v okviru državne pomoči podpirati javne naložbe v državah prejemnicah, za katere niso nujno pričakovani kratko- ali dolgoročni finančni donosi;

| 13. | poudarja, da so lahko mehanizmi za kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev, čeprav zagotavljajo finančne in nefinančne koristi, povezani z velikimi tveganji v zvezi z odgovornostjo, zadolženostjo in oportunitetnimi stroški, pod vprašaj pa se lahko postavijo tudi njihova učinkovitost in vpliv, dodatnost sredstev in izkrivljanje trga; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da so lahko mehanizmi za kombiniranje posojil in nepovratnih sredstev, čeprav zagotavljajo finančne in nefinančne koristi, povezani z velikimi tveganji v zvezi z odgovornostjo, zadolženostjo in oportunitetnimi stroški, pod vprašaj pa se lahko postavijo tudi njihova učinkovitost in vpliv, dodatnost sredstev in izkrivljanje trga;

| 14. | ugotavlja, da je dostop do finančnih sredstev in instrumentov za delitev tveganja v državah v razvoju pomemben pogoj za delovanje kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev; zato poziva k vzpostavitvi mehanizma za delitev tveganja v sodelovanju z evropskimi razvojnimi finančnimi institucijami ter nacionalnimi in regionalnimi agencijami, da bi povečali javno-zasebne naložbe, zlasti na področjih, kot so obnovljivi viri energije, gradbeni sektor, prevoz in javne službe, za katera so značilne visoke vnaprejšnje naložbe, visoka izpostavljenost tveganju in pogosto nepoštena mednarodna konkurenca; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da je dostop do finančnih sredstev in instrumentov za delitev tveganja v državah v razvoju pomemben pogoj za delovanje kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev; zato poziva k vzpostavitvi mehanizma za delitev tveganja v sodelovanju z evropskimi razvojnimi finančnimi institucijami ter nacionalnimi in regionalnimi agencijami, da bi povečali javno-zasebne naložbe, zlasti na področjih, kot so obnovljivi viri energije, gradbeni sektor, prevoz in javne službe, za katera so značilne visoke vnaprejšnje naložbe, visoka izpostavljenost tveganju in pogosto nepoštena mednarodna konkurenca;

| 15. | poudarja, da je treba javno-zasebna partnerstva razvijati kot del postopka kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev ter da je treba vzpostaviti forum za politični dialog in projektno usklajevanje med Evropsko unijo in državami AKP kot korak k doseganju ciljev razvoja in učinkovitosti pomoči, hkrati pa zagotavljati jasno, stabilno in varno okolje, dobro upravljanje in učinkovito reševanje sporov; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba javno-zasebna partnerstva razvijati kot del postopka kombiniranja posojil in nepovratnih sredstev ter da je treba vzpostaviti forum za politični dialog in projektno usklajevanje med Evropsko unijo in državami AKP kot korak k doseganju ciljev razvoja in učinkovitosti pomoči, hkrati pa zagotavljati jasno, stabilno in varno okolje, dobro upravljanje in učinkovito reševanje sporov;

| 16. | spodbuja države AKP, naj okrepijo zakonodajni okvir za izboljšanje javno-zasebnih partnerstev v okviru kombiniranega mehanizma; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države AKP, naj okrepijo zakonodajni okvir za izboljšanje javno-zasebnih partnerstev v okviru kombiniranega mehanizma;

| 17. | naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki. |
| --- | --- |

17.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, regionalnim in nacionalnim parlamentom, regionalnim organizacijam držav AKP ter Evropski investicijski banki.

RESOLUCIJA (9)

o izzivih in priložnostih na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja v državah AKP

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (10) (sporazum iz Cotonouja), kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu dne 25. junija 2005 (11) in kakor je bil drugič spremenjen v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (12), zlasti njegovega člena 25(1)(a) o izboljšanju izobraževanja in usposabljanja na vseh stopnjah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisanega v Cotonouju dne 23. junija 2000 (10) (sporazum iz Cotonouja), kakor je bil prvič spremenjen v Luxembourgu dne 25. junija 2005 (11) in kakor je bil drugič spremenjen v Ouagadougouju dne 22. junija 2010 (12), zlasti njegovega člena 25(1)(a) o izboljšanju izobraževanja in usposabljanja na vseh stopnjah,

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja 2A, doseči univerzalno osnovnošolsko izobrazbo, in 3A, odpraviti razlike med spoloma v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju, po možnosti do leta 2005, in na vseh stopnjah izobraževanja najkasneje do leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti cilja 2A, doseči univerzalno osnovnošolsko izobrazbo, in 3A, odpraviti razlike med spoloma v osnovnošolskem in srednješolskem izobraževanju, po možnosti do leta 2005, in na vseh stopnjah izobraževanja najkasneje do leta 2015,

| — | ob upoštevanju Konvencije Unesca proti diskriminaciji v izobraževanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Unesca proti diskriminaciji v izobraževanju,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2012 o poročilu EU za leto 2011 o usklajenosti politik za razvoj (13),

| — | ob upoštevanju ustanovitve gibanja Izobraževanje za vse v Jomtienu na Tajskem in podpisa Deklaracije o izobraževanju za vse 9. marca 1990, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve gibanja Izobraževanje za vse v Jomtienu na Tajskem in podpisa Deklaracije o izobraževanju za vse 9. marca 1990,

| — | ob upoštevanju ciljev izobraževanja za vse, sprejetih na svetovnem forumu o izobraževanju v Dakarju v Senegalu 28. aprila 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ciljev izobraževanja za vse, sprejetih na svetovnem forumu o izobraževanju v Dakarju v Senegalu 28. aprila 2000,

| — | ob upoštevanju sklepov konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) z dne 22. junija 2012 v Riu de Janeiru z naslovom „Prihodnost, ki si jo želimo“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) z dne 22. junija 2012 v Riu de Janeiru z naslovom „Prihodnost, ki si jo želimo“,

| — | ob upoštevanju petletne pobude za globalno izobraževanje na prvem mestu, ki jo je sprožil generalni sekretar Združenih narodov septembra leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petletne pobude za globalno izobraževanje na prvem mestu, ki jo je sprožil generalni sekretar Združenih narodov septembra leta 2012,

| — | ob upoštevanju poročila o globalnem tematskem posvetovanju o izobraževanju v razvojni agendi za obdobje po letu 2015, ki sta ga septembra 2013 objavila Unesco in Unicef, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o globalnem tematskem posvetovanju o izobraževanju v razvojni agendi za obdobje po letu 2015, ki sta ga septembra 2013 objavila Unesco in Unicef,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Muscata, ki je bil sprejet na srečanju gibanja Globalno izobraževanje za vse v Muscatu v Omanu 14. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Muscata, ki je bil sprejet na srečanju gibanja Globalno izobraževanje za vse v Muscatu v Omanu 14. maja 2014,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 24. septembra 2014, ki ga je pripravil posebni poročevalec Združenih narodov o pravici do izobraževanja, Kishore Singh, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 24. septembra 2014, ki ga je pripravil posebni poročevalec Združenih narodov o pravici do izobraževanja, Kishore Singh,

| — | ob upoštevanju dokumenta Afriške unije z dne 31. maja 2007 o strategiji za oživitev tehničnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Afriške unije z dne 31. maja 2007 o strategiji za oživitev tehničnega in poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Afriki,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za socialne zadeve in okolje (ACP-EU/101.717/14/fin.),

| A. | ker sporazum iz Cotonouja poziva, naj se nameni posebna pozornost zagotavljanju ustreznih ravni porabe v socialnih sektorjih, vključno z izboljšanjem izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh, prizadevanjem za priznavanje kvalifikacij visokošolskega izobraževanja, vzpostavitvijo sistemov zagotavljanja kakovosti za izobraževanje, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem prek spleta ali drugih nekonvencionalnih sredstev, ter krepitvijo tehničnih zmogljivosti in veščin; |
| --- | --- |

A.

ker sporazum iz Cotonouja poziva, naj se nameni posebna pozornost zagotavljanju ustreznih ravni porabe v socialnih sektorjih, vključno z izboljšanjem izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh, prizadevanjem za priznavanje kvalifikacij visokošolskega izobraževanja, vzpostavitvijo sistemov zagotavljanja kakovosti za izobraževanje, vključno z izobraževanjem in usposabljanjem prek spleta ali drugih nekonvencionalnih sredstev, ter krepitvijo tehničnih zmogljivosti in veščin;

| B. | ker je bilo svetovno gibanje Izobraževanje za vse (EFA), sproženo leta 1990 v Jomtienu in ponovno potrjeno leta 2000 v Dakarju, najpomembnejša zaveza za izobraževanje v zadnjih desetletjih in je prispevalo k doseganju znatnega napredka na področju izobraževanja; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo svetovno gibanje Izobraževanje za vse (EFA), sproženo leta 1990 v Jomtienu in ponovno potrjeno leta 2000 v Dakarju, najpomembnejša zaveza za izobraževanje v zadnjih desetletjih in je prispevalo k doseganju znatnega napredka na področju izobraževanja;

| C. | ker je globalna pobuda za izobraževanje na prvem mestu (Global Education First Initiative – GEFI) namenjena pospešitvi napredka pri doseganju ciljev EFA in razvojnih ciljev tisočletja, povezanih z izobraževanjem, zlasti da bi zbrali širok nabor akterjev za še zadnji zagon v letu 2015, da bi postavili kakovostno, ustrezno in transformativno izobraževanje v središče socialne, politične in razvojne agende ter da bi se zavzemali za potrebno financiranje izobraževanja z vztrajnimi globalnimi zagovorniškimi prizadevanji; |
| --- | --- |

C.

ker je globalna pobuda za izobraževanje na prvem mestu (Global Education First Initiative – GEFI) namenjena pospešitvi napredka pri doseganju ciljev EFA in razvojnih ciljev tisočletja, povezanih z izobraževanjem, zlasti da bi zbrali širok nabor akterjev za še zadnji zagon v letu 2015, da bi postavili kakovostno, ustrezno in transformativno izobraževanje v središče socialne, politične in razvojne agende ter da bi se zavzemali za potrebno financiranje izobraževanja z vztrajnimi globalnimi zagovorniškimi prizadevanji;

| D. | ker ni verjetno, da bodo agenda EFA in razvojni cilji tisočletja, povezani z izobraževanjem, doseženi do leta 2015, in ker je treba priznati nadaljnji pomen agende EFA, zlasti v zvezi s šestimi cilji, ki zajemajo vse vidike osnovnega izobraževanja, od zgodnjega učenja in opismenjevanja odraslih do kakovosti izobraževanja; |
| --- | --- |

D.

ker ni verjetno, da bodo agenda EFA in razvojni cilji tisočletja, povezani z izobraževanjem, doseženi do leta 2015, in ker je treba priznati nadaljnji pomen agende EFA, zlasti v zvezi s šestimi cilji, ki zajemajo vse vidike osnovnega izobraževanja, od zgodnjega učenja in opismenjevanja odraslih do kakovosti izobraževanja;

| E. | ker obstaja povezava med ravnjo gospodarskega, socialnega, kulturnega in političnega razvoja ter napredkom, ki ga lahko doseže država pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja in ciljev EFA; ker lahko izboljšanje dostopa do izobraževanja in ravni zagotavljanja izobraževanja za vse mlade, zlasti za dekleta in mlade invalidne osebe, samo po sebi prispeva k doseganju teh in drugih razvojnih ciljev; |
| --- | --- |

E.

ker obstaja povezava med ravnjo gospodarskega, socialnega, kulturnega in političnega razvoja ter napredkom, ki ga lahko doseže država pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja in ciljev EFA; ker lahko izboljšanje dostopa do izobraževanja in ravni zagotavljanja izobraževanja za vse mlade, zlasti za dekleta in mlade invalidne osebe, samo po sebi prispeva k doseganju teh in drugih razvojnih ciljev;

| F. | ker več kot 57 milijonov otrok in 69 milijonov mladostnikov še vedno nima dostopa do ustreznega osnovnega izobraževanja; ker je po oceni iz leta 2011 nepismenih 774 milijonov odraslih, od katerih skoraj dve tretjini predstavljajo ženske, najmanj 250 milijonov otrok pa ne zna brati, pisati ali uporabljati osnovnih računskih formul celo po vsaj štiriletnem šolanju; |
| --- | --- |

F.

ker več kot 57 milijonov otrok in 69 milijonov mladostnikov še vedno nima dostopa do ustreznega osnovnega izobraževanja; ker je po oceni iz leta 2011 nepismenih 774 milijonov odraslih, od katerih skoraj dve tretjini predstavljajo ženske, najmanj 250 milijonov otrok pa ne zna brati, pisati ali uporabljati osnovnih računskih formul celo po vsaj štiriletnem šolanju;

| G. | ker so nedokončano formalno šolanje, nezadostne ravni pridobivanja osnovnih spretnosti in znanj ter slaba kakovost in ustreznost izobraževanja resne težave in ker še vedno obstajajo neenakosti pri dostopu, sodelovanju in rezultatih učenja na vseh ravneh izobraževanja, zlasti za najranljivejše skupine in manjšine; |
| --- | --- |

G.

ker so nedokončano formalno šolanje, nezadostne ravni pridobivanja osnovnih spretnosti in znanj ter slaba kakovost in ustreznost izobraževanja resne težave in ker še vedno obstajajo neenakosti pri dostopu, sodelovanju in rezultatih učenja na vseh ravneh izobraževanja, zlasti za najranljivejše skupine in manjšine;

| H. | ker je v poročilu posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do izobraževanja iz leta 2014 navedeno, da utegne vse večja privatizacija izobraževanja zaostriti marginalizacijo in izključenost in da to spodbuja neenakost pri dostopu do izobraževanja za že tako ranljive skupine, kot so dekleta, otroci invalidi in etnične manjšine, zaradi česar se nadaljujejo širše neenakosti v družbi; |
| --- | --- |

H.

ker je v poročilu posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do izobraževanja iz leta 2014 navedeno, da utegne vse večja privatizacija izobraževanja zaostriti marginalizacijo in izključenost in da to spodbuja neenakost pri dostopu do izobraževanja za že tako ranljive skupine, kot so dekleta, otroci invalidi in etnične manjšine, zaradi česar se nadaljujejo širše neenakosti v družbi;

| I. | ker pomanjkanje ustreznih možnosti dostopa v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ovira vključevanje invalidov pri uveljavljanju njihove osnovne pravice do izobraževanja; |
| --- | --- |

I.

ker pomanjkanje ustreznih možnosti dostopa v ustanovah za izobraževanje in usposabljanje ovira vključevanje invalidov pri uveljavljanju njihove osnovne pravice do izobraževanja;

| J. | ker je vprašanje razlike med spoloma v izobraževanju posebnega pomena, saj je do leta 2011 cilj vzpostavitve enakovredne zastopanosti spolov v osnovnošolskem izobraževanju doseglo le 60 % držav, v srednješolskem izobraževanju pa le 38 %; |
| --- | --- |

J.

ker je vprašanje razlike med spoloma v izobraževanju posebnega pomena, saj je do leta 2011 cilj vzpostavitve enakovredne zastopanosti spolov v osnovnošolskem izobraževanju doseglo le 60 % držav, v srednješolskem izobraževanju pa le 38 %;

| K. | ker zelo primanjkuje finančnih sredstev za izobraževanje in poklicno usposabljanje v mnogih državah članicah AKP, in sicer tako na nacionalni kot na mednarodni ravni, kar je resno ogrozilo napredek pri zagotavljanju dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse; |
| --- | --- |

K.

ker zelo primanjkuje finančnih sredstev za izobraževanje in poklicno usposabljanje v mnogih državah članicah AKP, in sicer tako na nacionalni kot na mednarodni ravni, kar je resno ogrozilo napredek pri zagotavljanju dostopa do kakovostnega izobraževanja za vse;

| L. | ker je vključujoče in dostopno visokokakovostno formalno in priložnostno izobraževanje za vse ključno za zmanjševanje socialnih neenakosti in krepitev vloge marginaliziranih skupnosti in premalo zastopanih oseb, zlasti žensk in deklet, s čimer prispeva k aktivnemu državljanstvu, odprtemu in dinamičnemu javnemu prostoru ter boljšemu demokratičnemu upravljanju; |
| --- | --- |

L.

ker je vključujoče in dostopno visokokakovostno formalno in priložnostno izobraževanje za vse ključno za zmanjševanje socialnih neenakosti in krepitev vloge marginaliziranih skupnosti in premalo zastopanih oseb, zlasti žensk in deklet, s čimer prispeva k aktivnemu državljanstvu, odprtemu in dinamičnemu javnemu prostoru ter boljšemu demokratičnemu upravljanju;

| M. | ker je krepitev vloge žensk in deklet z izobraževanjem ključna za boj proti razlikam med spoloma v družbah ter bi morala biti osrednji element v izobraževalni politiki držav AKP; ker na drugi strani pomanjkanje dostopa do izobraževanja za ženske in dekleta prispeva k njihovi nezadostni zastopanosti v javnem, socialnem in političnem prostoru; |
| --- | --- |

M.

ker je krepitev vloge žensk in deklet z izobraževanjem ključna za boj proti razlikam med spoloma v družbah ter bi morala biti osrednji element v izobraževalni politiki držav AKP; ker na drugi strani pomanjkanje dostopa do izobraževanja za ženske in dekleta prispeva k njihovi nezadostni zastopanosti v javnem, socialnem in političnem prostoru;

| N. | ker se v nekaterih državah AKP, zlasti v Nigeriji, Keniji in sosednjih državah, povečujejo nasilje in napadi na otroke in osebje, zaposleno v izobraževalnih ustanovah; |
| --- | --- |

N.

ker se v nekaterih državah AKP, zlasti v Nigeriji, Keniji in sosednjih državah, povečujejo nasilje in napadi na otroke in osebje, zaposleno v izobraževalnih ustanovah;

| O. | ker je od sprejetja ciljev EFA in razvojnih ciljev tisočletja prišlo do velikih socialno-ekonomskih in demografskih sprememb, prav tako pa se spreminjajo zahteve glede vrste in ravni znanja, spretnosti in znanj ter kompetenc za na znanju temelječa gospodarstva; |
| --- | --- |

O.

ker je od sprejetja ciljev EFA in razvojnih ciljev tisočletja prišlo do velikih socialno-ekonomskih in demografskih sprememb, prav tako pa se spreminjajo zahteve glede vrste in ravni znanja, spretnosti in znanj ter kompetenc za na znanju temelječa gospodarstva;

| P. | ker so mladi bistveni za naslednjo generacijo ciljev trajnostnega razvoja, zlasti za tiste, namenjene doseganju vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse; |
| --- | --- |

P.

ker so mladi bistveni za naslednjo generacijo ciljev trajnostnega razvoja, zlasti za tiste, namenjene doseganju vključujoče in trajnostne gospodarske rasti, polne in produktivne zaposlenosti ter dostojnega dela za vse;

| Q. | ker je beg možganov v državah AKP velik izziv za njihova gospodarstva, ki ga ne morejo rešiti z omejenimi viri; |
| --- | --- |

Q.

ker je beg možganov v državah AKP velik izziv za njihova gospodarstva, ki ga ne morejo rešiti z omejenimi viri;

| R. | ker izobrazba lahko igra pomembno vlogo pri okoljski trajnostnosti, zdravju in gospodarski rasti ter splošnem doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pa tudi pri vzpostavljanju miru; ker lahko izobraževanje, morda bolj kot kateri koli drugi sektor, zagotovi dobro vidne hitre „mirovne dividende“, od katerih je lahko odvisen obstoj mirovnih sporazumov; ker lahko izobraževalni sistemi, če so vključujoči, ustvarijo trajnosten in pravičen gospodarski razvoj, če so usmerjeni v spodbujanje odnosov, ki prispevajo k vzajemnemu razumevanju, strpnosti in spoštovanju, pa lahko zmanjšajo dovzetnost družb za nasilne konflikte; |
| --- | --- |

R.

ker izobrazba lahko igra pomembno vlogo pri okoljski trajnostnosti, zdravju in gospodarski rasti ter splošnem doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pa tudi pri vzpostavljanju miru; ker lahko izobraževanje, morda bolj kot kateri koli drugi sektor, zagotovi dobro vidne hitre „mirovne dividende“, od katerih je lahko odvisen obstoj mirovnih sporazumov; ker lahko izobraževalni sistemi, če so vključujoči, ustvarijo trajnosten in pravičen gospodarski razvoj, če so usmerjeni v spodbujanje odnosov, ki prispevajo k vzajemnemu razumevanju, strpnosti in spoštovanju, pa lahko zmanjšajo dovzetnost družb za nasilne konflikte;

| S. | ker je treba vzpostaviti prilagodljiv izobraževalni sistem (šole, učitelji, univerze in uprava), ki je sposoben obvladovati vsakodnevne in izjemne izzive in za to vključuje ustrezne metode ter je povezan s trdnim družinskim okoljem; ker je vloga družine ključna za vseživljenjski razvoj vrednot in spretnosti, zlasti v otroštvu; |
| --- | --- |

S.

ker je treba vzpostaviti prilagodljiv izobraževalni sistem (šole, učitelji, univerze in uprava), ki je sposoben obvladovati vsakodnevne in izjemne izzive in za to vključuje ustrezne metode ter je povezan s trdnim družinskim okoljem; ker je vloga družine ključna za vseživljenjski razvoj vrednot in spretnosti, zlasti v otroštvu;

| T. | ker je treba zagotoviti, da izobraževalni sistemi upoštevajo kulturo in tradicije držav AKP, da bi dosegli učinkovito kombinacijo inovacij in tradicije ter zagotovili, da usposabljanje v državah AKP udeležencem daje potrebne spretnosti in znanja za poučevanje o tipičnih značilnostih zadevnih držav ter njihovo ohranjanje; |
| --- | --- |

T.

ker je treba zagotoviti, da izobraževalni sistemi upoštevajo kulturo in tradicije držav AKP, da bi dosegli učinkovito kombinacijo inovacij in tradicije ter zagotovili, da usposabljanje v državah AKP udeležencem daje potrebne spretnosti in znanja za poučevanje o tipičnih značilnostih zadevnih držav ter njihovo ohranjanje;

| U. | ker razdrobljenost in nizka zmogljivost struktur upravljanja, pomanjkanje povezav s trgom dela, nizko kvalificirani učitelji in slabe infrastrukture preprečujejo, da bi poklicno usposabljanje ljudem omogočilo, da razvijejo vse svoje sposobnosti ter izkoristijo družbene priložnosti in priložnosti na področju zaposlovanja; |
| --- | --- |

U.

ker razdrobljenost in nizka zmogljivost struktur upravljanja, pomanjkanje povezav s trgom dela, nizko kvalificirani učitelji in slabe infrastrukture preprečujejo, da bi poklicno usposabljanje ljudem omogočilo, da razvijejo vse svoje sposobnosti ter izkoristijo družbene priložnosti in priložnosti na področju zaposlovanja;

| V. | ker so programi EDULINK in AKP-EU na področju znanosti in tehnologije za visokošolsko izobraževanje in raziskave v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada, ki jih financira EU in izvaja sekretariat AKP, odlična podlaga za sodelovanje na področju izobraževanja in tehničnega usposabljanja; |
| --- | --- |

V.

ker so programi EDULINK in AKP-EU na področju znanosti in tehnologije za visokošolsko izobraževanje in raziskave v okviru 10. Evropskega razvojnega sklada, ki jih financira EU in izvaja sekretariat AKP, odlična podlaga za sodelovanje na področju izobraževanja in tehničnega usposabljanja;

| W. | ker so za dosego ciljev boljšega izobraževanja potrebni učitelji in profesorji s potrebnimi kvalifikacijami; ker bi bilo treba vse države spodbuditi k podpiranju struktur, ki so potrebne za zagotavljanje vseživljenjskega usposabljanja za pedagoge kot ključnega dejavnika za izboljšanje ravni izobraževanja; |
| --- | --- |

W.

ker so za dosego ciljev boljšega izobraževanja potrebni učitelji in profesorji s potrebnimi kvalifikacijami; ker bi bilo treba vse države spodbuditi k podpiranju struktur, ki so potrebne za zagotavljanje vseživljenjskega usposabljanja za pedagoge kot ključnega dejavnika za izboljšanje ravni izobraževanja;

| X. | ker trajnostna organizacija, financiranje in upravljanje izobraževanja pomagajo državam doseči gospodarske in socialne cilje; |
| --- | --- |

X.

ker trajnostna organizacija, financiranje in upravljanje izobraževanja pomagajo državam doseči gospodarske in socialne cilje;

| Y. | ker lahko zasebni sektor zagotovi dragocen prispevek k izobraževanju, ne le s financiranjem visokošolskih ustanov, ampak tudi s spodbujanjem inovacij in podjetništva v državah AKP; |
| --- | --- |

Y.

ker lahko zasebni sektor zagotovi dragocen prispevek k izobraževanju, ne le s financiranjem visokošolskih ustanov, ampak tudi s spodbujanjem inovacij in podjetništva v državah AKP;

| Z. | ker je izobrazba nedvomno povezana s socialno vključenostjo in aktivnim državljanstvom; |
| --- | --- |

Z.

ker je izobrazba nedvomno povezana s socialno vključenostjo in aktivnim državljanstvom;

| AA. | ker lahko združitev zahtev zasebnega sektorja z usposabljanjem mladih pomaga doseči dva pomembna cilja: možnosti zaposlitve za mlade in gospodarska rast držav AKP; |
| --- | --- |

AA.

ker lahko združitev zahtev zasebnega sektorja z usposabljanjem mladih pomaga doseči dva pomembna cilja: možnosti zaposlitve za mlade in gospodarska rast držav AKP;

| 1. | priznava, da je močno potrebna nova in v prihodnost usmerjena agenda za izobraževanje in usposabljanje za države AKP, ki presega globino in obseg sedanjih ciljev, poleg tega pa je treba ljudem zagotoviti razumevanje vsebin, kompetence in vrednote, ki jih potrebujejo za obvladovanje mnogih izzivov, s katerimi se srečujejo naše družbe in gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je močno potrebna nova in v prihodnost usmerjena agenda za izobraževanje in usposabljanje za države AKP, ki presega globino in obseg sedanjih ciljev, poleg tega pa je treba ljudem zagotoviti razumevanje vsebin, kompetence in vrednote, ki jih potrebujejo za obvladovanje mnogih izzivov, s katerimi se srečujejo naše družbe in gospodarstva;

| 2. | poudarja, da vlaganje v visoko kakovostna vajeništva prinaša več koristi, na primer razširitev strokovnih spretnosti in znanj, razvoj poklicne identitete in več možnosti zaposlitve; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da vlaganje v visoko kakovostna vajeništva prinaša več koristi, na primer razširitev strokovnih spretnosti in znanj, razvoj poklicne identitete in več možnosti zaposlitve;

| 3. | priznava, da so za izobraževanje odgovorne tako družine kot šole, in poziva k sprejetju ukrepov, potrebnih za podpiranje družin pri izvajanju svoje pedagoške vloge; |
| --- | --- |

3.

priznava, da so za izobraževanje odgovorne tako družine kot šole, in poziva k sprejetju ukrepov, potrebnih za podpiranje družin pri izvajanju svoje pedagoške vloge;

| 4. | poziva države AKP, naj odpravijo delo otrok in izboljšajo izobraževanje z razširitvijo dostopa do šolanja ter izboljšanjem kakovosti šolanja in znižanjem stroškov zanj; |
| --- | --- |

4.

poziva države AKP, naj odpravijo delo otrok in izboljšajo izobraževanje z razširitvijo dostopa do šolanja ter izboljšanjem kakovosti šolanja in znižanjem stroškov zanj;

| 5. | poziva države AKP, naj zagotovijo izobraževalne programe za drugo priložnost, da bi se ljudje, ki to potrebujejo, naučili pisanja in računanja ter pridobili osnovne življenjske spretnosti in znanja; |
| --- | --- |

5.

poziva države AKP, naj zagotovijo izobraževalne programe za drugo priložnost, da bi se ljudje, ki to potrebujejo, naučili pisanja in računanja ter pridobili osnovne življenjske spretnosti in znanja;

| 6. | opozarja, da ima izobraževanje ključno vlogo pri uravnoteženju življenjskih priložnosti za otroke, ki prihajajo iz različnih družinskih in socialno-ekonomskih okolij; poziva k polnemu izvajanju šestih ciljev EFA, s poudarkom na osnovnošolskem izobraževanju za razširitev in izboljšanje celovite oskrbe in izobraževanja v zgodnjem otroštvu, zlasti za najbolj ranljive in prikrajšane otroke, in zagotovitev, da imajo vsi otroci, zlasti dekleta, otroci v težkih razmerah in otroci, ki pripadajo etničnim manjšinam, dostop do kakovostnega brezplačnega in obveznega osnovnošolskega izobraževanja ter da ga zaključijo; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da ima izobraževanje ključno vlogo pri uravnoteženju življenjskih priložnosti za otroke, ki prihajajo iz različnih družinskih in socialno-ekonomskih okolij; poziva k polnemu izvajanju šestih ciljev EFA, s poudarkom na osnovnošolskem izobraževanju za razširitev in izboljšanje celovite oskrbe in izobraževanja v zgodnjem otroštvu, zlasti za najbolj ranljive in prikrajšane otroke, in zagotovitev, da imajo vsi otroci, zlasti dekleta, otroci v težkih razmerah in otroci, ki pripadajo etničnim manjšinam, dostop do kakovostnega brezplačnega in obveznega osnovnošolskega izobraževanja ter da ga zaključijo;

| 7. | poziva k izpolnjevanju učnih potreb vseh mladih in odraslih s pravičnim dostopom do ustreznih programov učenja in programov na področju življenjskih veščin, da bi dosegli izboljšanje stopnje pismenosti odraslih za 50 %, zlasti žensk, ljudi s posebnimi izobraževalnimi potrebami, nomadskih skupin, razseljenih oseb, beguncev in drugih ranljivih skupin, ter pravičnim dostopom do osnovnega in nadaljnjega izobraževanja za vse odrasle; |
| --- | --- |

7.

poziva k izpolnjevanju učnih potreb vseh mladih in odraslih s pravičnim dostopom do ustreznih programov učenja in programov na področju življenjskih veščin, da bi dosegli izboljšanje stopnje pismenosti odraslih za 50 %, zlasti žensk, ljudi s posebnimi izobraževalnimi potrebami, nomadskih skupin, razseljenih oseb, beguncev in drugih ranljivih skupin, ter pravičnim dostopom do osnovnega in nadaljnjega izobraževanja za vse odrasle;

| 8. | poziva k odpravi razlik med spoloma v izobraževanju na vseh ravneh, s poudarkom na zagotavljanju, da imajo dekleta poln in enak dostop do kakovostnega izobraževanja in ga tudi zaključijo; poziva države AKP, naj obravnavajo vprašanja, kot so nezadostni standardi glede sanitarnih prostorov in nezadostno zagotavljanje vložkov in tamponov, kar lahko vpliva zlasti na stopnje osipa mladih deklet, ki stopajo v puberteto; |
| --- | --- |

8.

poziva k odpravi razlik med spoloma v izobraževanju na vseh ravneh, s poudarkom na zagotavljanju, da imajo dekleta poln in enak dostop do kakovostnega izobraževanja in ga tudi zaključijo; poziva države AKP, naj obravnavajo vprašanja, kot so nezadostni standardi glede sanitarnih prostorov in nezadostno zagotavljanje vložkov in tamponov, kar lahko vpliva zlasti na stopnje osipa mladih deklet, ki stopajo v puberteto;

| 9. | poziva k izboljšanju vseh vidikov kakovosti izobraževanja in zagotavljanju odličnosti, da bi vsi dosegli priznane in merljive učne rezultate, zlasti pismenost, računanje ter osnovne življenjske veščine, ki so ključni za doseganje strateških ciljev agende Mednarodne organizacije dela o dostojnem življenju za vse; poziva k uvedbi socialnih kazalnikov za merjenje doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

9.

poziva k izboljšanju vseh vidikov kakovosti izobraževanja in zagotavljanju odličnosti, da bi vsi dosegli priznane in merljive učne rezultate, zlasti pismenost, računanje ter osnovne življenjske veščine, ki so ključni za doseganje strateških ciljev agende Mednarodne organizacije dela o dostojnem življenju za vse; poziva k uvedbi socialnih kazalnikov za merjenje doseženih rezultatov;

| 10. | poziva države AKP, naj si prizadevajo za doseganje trajnostnega, pravičnega in samostojnega gospodarskega razvoja, da bi zadostili zahtevam glede pravičnega dostopa in kakovostnega izobraževanja, pismenosti odraslih, vseživljenjskega učenja ter pridobitve spretnosti in znanj za vse državljane; prav tako poudarja potrebo po tem, da se vsebina srednješolskega izobraževanja v večji meri uskladi s potrebami trga dela; zlasti poziva, naj se tehnično in poklicno izobraževanje in usposabljanje osredotoči na posebne potrebe neformalnega sektorja v podsaharski Afriki in upošteva njegove omejitve, da bi zadostili potrebam celotnega gospodarstva, namesto da bi se omejili predvsem na usposabljanje za sodobni industrijski sektor; |
| --- | --- |

10.

poziva države AKP, naj si prizadevajo za doseganje trajnostnega, pravičnega in samostojnega gospodarskega razvoja, da bi zadostili zahtevam glede pravičnega dostopa in kakovostnega izobraževanja, pismenosti odraslih, vseživljenjskega učenja ter pridobitve spretnosti in znanj za vse državljane; prav tako poudarja potrebo po tem, da se vsebina srednješolskega izobraževanja v večji meri uskladi s potrebami trga dela; zlasti poziva, naj se tehnično in poklicno izobraževanje in usposabljanje osredotoči na posebne potrebe neformalnega sektorja v podsaharski Afriki in upošteva njegove omejitve, da bi zadostili potrebam celotnega gospodarstva, namesto da bi se omejili predvsem na usposabljanje za sodobni industrijski sektor;

| 11. | poudarja, da je vlaganje v izobraževanje in usposabljanje bistveno za boljšo prihodnost, ključne kompetence ter nove spretnosti in znanja, ki posameznikom ponujajo nove možnosti, dolgoročno pa postavljajo temelje za gospodarski in socialni razvoj; poudarja, da bo oblikovanje nove strategije za učenje jezikov za izboljšanje splošnega znanja na posameznih področjih olajšalo mobilnost študentov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je vlaganje v izobraževanje in usposabljanje bistveno za boljšo prihodnost, ključne kompetence ter nove spretnosti in znanja, ki posameznikom ponujajo nove možnosti, dolgoročno pa postavljajo temelje za gospodarski in socialni razvoj; poudarja, da bo oblikovanje nove strategije za učenje jezikov za izboljšanje splošnega znanja na posameznih področjih olajšalo mobilnost študentov;

| 12. | poziva, naj izobraževanje postane samostojni cilj v širši razvojni agendi za obdobje po letu 2015, pravično in vključujoče kakovostno izobraževanje ter vseživljenjsko učenje za vse do leta 2030 pa splošni cilj; v zvezi s tem ugotavlja, da bo imelo poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembno vlogo pri zagotavljanju, da imajo mladi in odrasli potrebne spretnosti in znanja za dostojno delo in življenje; |
| --- | --- |

12.

poziva, naj izobraževanje postane samostojni cilj v širši razvojni agendi za obdobje po letu 2015, pravično in vključujoče kakovostno izobraževanje ter vseživljenjsko učenje za vse do leta 2030 pa splošni cilj; v zvezi s tem ugotavlja, da bo imelo poklicno izobraževanje in usposabljanje pomembno vlogo pri zagotavljanju, da imajo mladi in odrasli potrebne spretnosti in znanja za dostojno delo in življenje;

| 13. | poziva države AKP, naj izvajajo deklaracijo za izobraževanje 2030 iz Incheona: vključujočemu in pravičnemu kakovostnemu izobraževanju in vseživljenjskemu učenju naproti (Incheon Declaration for Education 2030: towards inclusive and equitable quality education and lifelong learning) in prihodnji okvir za ukrepanje, ki bo sprejet kot četrti cilj trajnostnega razvoja na posebnem vrhu Združenih narodov septembra 2015 v New Yorku; |
| --- | --- |

13.

poziva države AKP, naj izvajajo deklaracijo za izobraževanje 2030 iz Incheona: vključujočemu in pravičnemu kakovostnemu izobraževanju in vseživljenjskemu učenju naproti (Incheon Declaration for Education 2030: towards inclusive and equitable quality education and lifelong learning) in prihodnji okvir za ukrepanje, ki bo sprejet kot četrti cilj trajnostnega razvoja na posebnem vrhu Združenih narodov septembra 2015 v New Yorku;

| 14. | poziva države AKP, naj pripravijo inovativne strategije, da bi izboljšali programe izobraževanja učiteljev na splošno, zlasti pa njihovih življenjskih razmer, in zagotovili zadržanje učiteljev na šolah; |
| --- | --- |

14.

poziva države AKP, naj pripravijo inovativne strategije, da bi izboljšali programe izobraževanja učiteljev na splošno, zlasti pa njihovih življenjskih razmer, in zagotovili zadržanje učiteljev na šolah;

| 15. | poziva države AKP, naj podprejo poklicno izobraževanje in usposabljanje, tako da namenijo ustrezno pozornost učnemu načrtu predmetov, kot so informatika, državljanska vzgoja, likovna umetnost in telesna vzgoja, in ga po potrebi izboljšajo; |
| --- | --- |

15.

poziva države AKP, naj podprejo poklicno izobraževanje in usposabljanje, tako da namenijo ustrezno pozornost učnemu načrtu predmetov, kot so informatika, državljanska vzgoja, likovna umetnost in telesna vzgoja, in ga po potrebi izboljšajo;

| 16. | poziva države AKP, naj spodbujajo zasebni sektor, naj prispeva pri razvoju izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

16.

poziva države AKP, naj spodbujajo zasebni sektor, naj prispeva pri razvoju izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| 17. | poziva države AKP, naj rešijo vprašanje pravičnega dostopa do zaključka kakovostnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja za podeželske, prikrajšane, težko dostopne in marginalizirane skupine prebivalstva z različnimi sistemi spodbud in drugimi ustreznimi strategijami; |
| --- | --- |

17.

poziva države AKP, naj rešijo vprašanje pravičnega dostopa do zaključka kakovostnega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja za podeželske, prikrajšane, težko dostopne in marginalizirane skupine prebivalstva z različnimi sistemi spodbud in drugimi ustreznimi strategijami;

| 18. | poziva države AKP, naj v učnih načrtih za osnovno- in srednješolsko izobraževanje upoštevajo kulturne, moralne in verske vrednote ter druge vrednote, kot sta samostojnost in samostojno mišljenje, in obravnavajo vse oblike radikalizacije s strani učiteljev ali prek zunanjih vplivov; |
| --- | --- |

18.

poziva države AKP, naj v učnih načrtih za osnovno- in srednješolsko izobraževanje upoštevajo kulturne, moralne in verske vrednote ter druge vrednote, kot sta samostojnost in samostojno mišljenje, in obravnavajo vse oblike radikalizacije s strani učiteljev ali prek zunanjih vplivov;

| 19. | poziva, naj izobraževalni programi v državah AKP obravnavajo skupne izobraževalne izzive z regionalnim vključevanjem in sodelovanjem, zlasti na področjih visokošolskega izobraževanja ter tehničnega in poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

19.

poziva, naj izobraževalni programi v državah AKP obravnavajo skupne izobraževalne izzive z regionalnim vključevanjem in sodelovanjem, zlasti na področjih visokošolskega izobraževanja ter tehničnega in poklicnega usposabljanja;

| 20. | poziva k daljnovidnemu socialnemu in okoljskemu pristopu k programom izobraževanja in usposabljanja v državah AKP, ki izpolnjujejo potrebo po izobraževanju na področju trajnostnega razvoja ter na področjih informacijskih in komunikacijskih ter novih tehnologij; poziva države AKP, naj razvijejo strategije ter vlagajo v podjetniško izobraževanje, zlasti v socialno podjetništvo ter zunajšolsko in priložnostno izobraževanje; |
| --- | --- |

20.

poziva k daljnovidnemu socialnemu in okoljskemu pristopu k programom izobraževanja in usposabljanja v državah AKP, ki izpolnjujejo potrebo po izobraževanju na področju trajnostnega razvoja ter na področjih informacijskih in komunikacijskih ter novih tehnologij; poziva države AKP, naj razvijejo strategije ter vlagajo v podjetniško izobraževanje, zlasti v socialno podjetništvo ter zunajšolsko in priložnostno izobraževanje;

| 21. | spodbuja vse države k podpiranju struktur, ki so potrebne za zagotavljanje vseživljenjskega usposabljanja za pedagoge kot ključnega dejavnika za izboljšanje ravni izobraževanja; |
| --- | --- |

21.

spodbuja vse države k podpiranju struktur, ki so potrebne za zagotavljanje vseživljenjskega usposabljanja za pedagoge kot ključnega dejavnika za izboljšanje ravni izobraževanja;

| 22. | priznava, da morajo izobraževalni programi upoštevati neugodne razmere, kot so pandemije, naravne katastrofe in konfliktne ali pokonfliktne razmere, in pripraviti državljane na splošno, zlasti pa otroke in mlade, na obnovo ali izgradnjo miru in spravo; |
| --- | --- |

22.

priznava, da morajo izobraževalni programi upoštevati neugodne razmere, kot so pandemije, naravne katastrofe in konfliktne ali pokonfliktne razmere, in pripraviti državljane na splošno, zlasti pa otroke in mlade, na obnovo ali izgradnjo miru in spravo;

| 23. | poziva vlade, naj spodbujajo javne politike za preoblikovanje izobraževalnih programov, tako da bodo upoštevali gospodarske in industrijske zahteve lokalnih gospodarstev, vključno z izobraževalnimi programi na področju umetnosti in humanistike; |
| --- | --- |

23.

poziva vlade, naj spodbujajo javne politike za preoblikovanje izobraževalnih programov, tako da bodo upoštevali gospodarske in industrijske zahteve lokalnih gospodarstev, vključno z izobraževalnimi programi na področju umetnosti in humanistike;

| 24. | poudarja, da bi prilagajanje izobraževalnih programov gospodarstvom in potrebam trga dela zagotovilo več možnosti za zaposlitev in osebni razvoj ter gospodarsko rast; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri nacionalnem razvoju ter pripravi posameznikov za svet dela s podajanjem spretnosti in znanj ter kompetenc, potrebnih za gospodarsko konkurenčnost; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi prilagajanje izobraževalnih programov gospodarstvom in potrebam trga dela zagotovilo več možnosti za zaposlitev in osebni razvoj ter gospodarsko rast; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri nacionalnem razvoju ter pripravi posameznikov za svet dela s podajanjem spretnosti in znanj ter kompetenc, potrebnih za gospodarsko konkurenčnost;

| 25. | poziva k zaščiti in priznanju vloge pedagogov ter pomena njihovega dela; |
| --- | --- |

25.

poziva k zaščiti in priznanju vloge pedagogov ter pomena njihovega dela;

| 26. | poziva k vzpostavitvi trajnostne infrastrukture za tehnično in poklicno usposabljanje, da bi uresničili cilj visoko usposobljenih državljanov, ki uspešno prehajajo iz šole na trg dela, in poziva k vključitvi programov za usposabljanje učiteljev v nacionalne strategije na področju spretnosti in znanj ter v nastajajoče tehnologije, povezane z industrijo, da bi zagotovili vključitev podjetništva v te programe; meni, da je treba pri razvoju mednarodnega in konkurenčnega trga dela spoštovati človekovo dostojanstvo; priznava, da so za doseganje ciljev splošne izobraženosti vse bolj pomembna javno-zasebna partnerstva; |
| --- | --- |

26.

poziva k vzpostavitvi trajnostne infrastrukture za tehnično in poklicno usposabljanje, da bi uresničili cilj visoko usposobljenih državljanov, ki uspešno prehajajo iz šole na trg dela, in poziva k vključitvi programov za usposabljanje učiteljev v nacionalne strategije na področju spretnosti in znanj ter v nastajajoče tehnologije, povezane z industrijo, da bi zagotovili vključitev podjetništva v te programe; meni, da je treba pri razvoju mednarodnega in konkurenčnega trga dela spoštovati človekovo dostojanstvo; priznava, da so za doseganje ciljev splošne izobraženosti vse bolj pomembna javno-zasebna partnerstva;

| 27. | poziva k ukrepom za olajšanje prehoda iz izobraževanja v svet dela, ki spodbujajo podjetništvo, ob upoštevanju posebnih gospodarskih struktur držav AKP, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti malim in družinskim podjetjem ter iskanju inovativnih načinov, da bi jim omogočili ohranitev lokalnih tradicij in posebnih značilnosti; |
| --- | --- |

27.

poziva k ukrepom za olajšanje prehoda iz izobraževanja v svet dela, ki spodbujajo podjetništvo, ob upoštevanju posebnih gospodarskih struktur držav AKP, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti malim in družinskim podjetjem ter iskanju inovativnih načinov, da bi jim omogočili ohranitev lokalnih tradicij in posebnih značilnosti;

| 28. | poziva vlade držav EU in AKP, naj razmislijo o shemah, ki krepijo sodelovanje prek meja, regionalno in z državami članicami EU, spodbujajo programe izmenjave učiteljev za spoznavanje najboljših praks in pomagajo zadržati spretnosti in znanja v državi, s čimer bi rešili vprašanje bega možganov; |
| --- | --- |

28.

poziva vlade držav EU in AKP, naj razmislijo o shemah, ki krepijo sodelovanje prek meja, regionalno in z državami članicami EU, spodbujajo programe izmenjave učiteljev za spoznavanje najboljših praks in pomagajo zadržati spretnosti in znanja v državi, s čimer bi rešili vprašanje bega možganov;

| 29. | poudarja, da lahko izobraževanje in poklicno usposabljanje marginaliziranim osebam ponudita priložnost, da se ponovno vključijo v izobraževanje; poudarja, da je lahko uporaba izvenšolskega usposabljanja, ki je usmerjeno v svet dela in tesno povezano s trgom dela, hkrati pa povezuje formalno in neformalno izobraževanje, verodostojna nadomestna možnost za učence, ki so manj akademsko usmerjeni; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da lahko izobraževanje in poklicno usposabljanje marginaliziranim osebam ponudita priložnost, da se ponovno vključijo v izobraževanje; poudarja, da je lahko uporaba izvenšolskega usposabljanja, ki je usmerjeno v svet dela in tesno povezano s trgom dela, hkrati pa povezuje formalno in neformalno izobraževanje, verodostojna nadomestna možnost za učence, ki so manj akademsko usmerjeni;

| 30. | zahteva, naj nacionalne strategije za izobraževanje in usposabljanje vključujejo ukrepe za preprečevanje bega možganov, vključno z ustreznimi spodbudami v smislu plače, nastanitve in drugih pravic, da bi spodbudili usposobljene učitelje in pripravnike, ki se udeležujejo programov poklicnega usposabljanja, da ostanejo v izvorni državi ali se vrnejo vanjo, s čimer bi prispevali k lastni družbi in gospodarstvu, namesto da jih premami delo v tujih razvitih državah, in poziva partnerstvo EU-AKP, naj prispeva k obvladovanju tega izziva v državah AKP; |
| --- | --- |

30.

zahteva, naj nacionalne strategije za izobraževanje in usposabljanje vključujejo ukrepe za preprečevanje bega možganov, vključno z ustreznimi spodbudami v smislu plače, nastanitve in drugih pravic, da bi spodbudili usposobljene učitelje in pripravnike, ki se udeležujejo programov poklicnega usposabljanja, da ostanejo v izvorni državi ali se vrnejo vanjo, s čimer bi prispevali k lastni družbi in gospodarstvu, namesto da jih premami delo v tujih razvitih državah, in poziva partnerstvo EU-AKP, naj prispeva k obvladovanju tega izziva v državah AKP;

| 31. | priznava potrebo po sprostitvi dodatnih finančnih sredstev za razvoj javnega izobraževanja v državah AKP, zlasti v podsaharski Afriki, kjer je treba razširiti srednješolsko izobraževanje, zagotoviti programe za drugo priložnost za osebe, ki niso dokončale osnovnošolskega izobraževanja, obvladati nenehno hitro rast prebivalstva ter rešiti vprašanje kakovosti in ustreznosti izobraževanja; priznava, da je povečanje prihodkov države z obdavčevanjem v večinoma podeželskih gospodarstvih, ki ustvarjajo zelo ozko davčno osnovo, zahtevno; v skladu s tem poziva EU, naj okrepi sodelovanje z državami AKP o davčnih vprašanjih, da bi jim omogočili povečanje mobilizacije javnih sredstev; zato prav tako poziva EU, naj med drugim: prevzame vodilno vlogo pri zatiranju praks utaje davkov in izogibanja davkom; zagotovi pravično delitev pravic do obdavčitve pri pogajanjih o davčnih in investicijskih sporazumih ter omogoči državam AKP, da obdavčijo izvoz surovin itd., da bi lahko razširile svoj fiskalni manevrski prostor in tako povečale delež skupnih javnih proračunskih sredstev za izobraževanje; |
| --- | --- |

31.

priznava potrebo po sprostitvi dodatnih finančnih sredstev za razvoj javnega izobraževanja v državah AKP, zlasti v podsaharski Afriki, kjer je treba razširiti srednješolsko izobraževanje, zagotoviti programe za drugo priložnost za osebe, ki niso dokončale osnovnošolskega izobraževanja, obvladati nenehno hitro rast prebivalstva ter rešiti vprašanje kakovosti in ustreznosti izobraževanja; priznava, da je povečanje prihodkov države z obdavčevanjem v večinoma podeželskih gospodarstvih, ki ustvarjajo zelo ozko davčno osnovo, zahtevno; v skladu s tem poziva EU, naj okrepi sodelovanje z državami AKP o davčnih vprašanjih, da bi jim omogočili povečanje mobilizacije javnih sredstev; zato prav tako poziva EU, naj med drugim: prevzame vodilno vlogo pri zatiranju praks utaje davkov in izogibanja davkom; zagotovi pravično delitev pravic do obdavčitve pri pogajanjih o davčnih in investicijskih sporazumih ter omogoči državam AKP, da obdavčijo izvoz surovin itd., da bi lahko razširile svoj fiskalni manevrski prostor in tako povečale delež skupnih javnih proračunskih sredstev za izobraževanje;

| 32. | poziva države AKP, naj namensko rezervirajo delež nacionalnih proračunov za sektorja osnovno- in srednješolskega izobraževanja; |
| --- | --- |

32.

poziva države AKP, naj namensko rezervirajo delež nacionalnih proračunov za sektorja osnovno- in srednješolskega izobraževanja;

| 33. | obsoja vsakršne dejavnosti, ki otrokom preprečujejo obiskovanje šol, zlasti terorizem s strani teroristične skupine Boko Haram, kar v dobesednem prevodu pomeni „zahodno izobraževanje je prepovedano“, saj je njen glavni cilj odpraviti izobraževanje otrok, zlasti deklet, v severni Nigeriji in sosednjih državah na območju, na katerem razširja svoje dejavnosti; obžaluje izgubo človeških življenj v terorističnem napadu na univerzi v Garissi v Keniji in poziva k usklajenemu mednarodnemu ukrepanju za boj proti temu problemu in vsem oblikam terorizma, da bi zaščitili pravico do izobraževanja; |
| --- | --- |

33.

obsoja vsakršne dejavnosti, ki otrokom preprečujejo obiskovanje šol, zlasti terorizem s strani teroristične skupine Boko Haram, kar v dobesednem prevodu pomeni „zahodno izobraževanje je prepovedano“, saj je njen glavni cilj odpraviti izobraževanje otrok, zlasti deklet, v severni Nigeriji in sosednjih državah na območju, na katerem razširja svoje dejavnosti; obžaluje izgubo človeških življenj v terorističnem napadu na univerzi v Garissi v Keniji in poziva k usklajenemu mednarodnemu ukrepanju za boj proti temu problemu in vsem oblikam terorizma, da bi zaščitili pravico do izobraževanja;

| 34. | v okoliščinah, v katerih so pomanjkanje šol, slabo usposobljeni učitelji ter zastareli učni načrti in oprema že poslabšali kakovost in ustreznost srednješolskega izobraževanja v podsaharski Afriki, ugotavlja, da je zaradi omejitev na strani povpraševanja, kot je nezmožnost plačila šolnin, zlasti višje sekundarno izobraževanje postalo nedostopno velikemu deležu prebivalstva; priznava, da lahko v okolju, v katerem je financiranje javnega izobraževanja omejeno, izobraževanje in usposabljanje, ki ju zagotavljajo zasebno financirane ustanove, znižata povezane stroške; vendar poudarja tveganja za povečanje neenakosti med slabo financiranimi javnimi šolami, ki se osredotočajo na podeželska območja in družine s skromnimi sredstvi, na eni strani ter zasebnimi šolami, namenjenimi premožnejšim družinam na mestnih območjih, na drugi; zato države AKP svari pred razvojem izobraževalnega sistema dveh hitrosti, ki lahko poveča neenakosti z zasebnim financiranjem, in jih poziva, naj dajo prednost javnemu financiranju; prav tako poziva EU, naj okrepi svojo podporo za javno srednješolsko izobraževanje v smislu usposabljanja za pridobitev akademskih ter tehničnih in poklicnih spretnosti in znanj; |
| --- | --- |

34.

v okoliščinah, v katerih so pomanjkanje šol, slabo usposobljeni učitelji ter zastareli učni načrti in oprema že poslabšali kakovost in ustreznost srednješolskega izobraževanja v podsaharski Afriki, ugotavlja, da je zaradi omejitev na strani povpraševanja, kot je nezmožnost plačila šolnin, zlasti višje sekundarno izobraževanje postalo nedostopno velikemu deležu prebivalstva; priznava, da lahko v okolju, v katerem je financiranje javnega izobraževanja omejeno, izobraževanje in usposabljanje, ki ju zagotavljajo zasebno financirane ustanove, znižata povezane stroške; vendar poudarja tveganja za povečanje neenakosti med slabo financiranimi javnimi šolami, ki se osredotočajo na podeželska območja in družine s skromnimi sredstvi, na eni strani ter zasebnimi šolami, namenjenimi premožnejšim družinam na mestnih območjih, na drugi; zato države AKP svari pred razvojem izobraževalnega sistema dveh hitrosti, ki lahko poveča neenakosti z zasebnim financiranjem, in jih poziva, naj dajo prednost javnemu financiranju; prav tako poziva EU, naj okrepi svojo podporo za javno srednješolsko izobraževanje v smislu usposabljanja za pridobitev akademskih ter tehničnih in poklicnih spretnosti in znanj;

| 35. | pozdravlja delo organov EU in AKP pri izvajanju programov EDULINK in AKP na področju znanosti in tehnologije ter poziva, naj se izkušnje, pridobljene v okviru teh pobud, uporabijo na drugih področjih izobraževanja ter poklicnega in tehničnega usposabljanja v okviru 11. evropskega razvojnega sklada; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja delo organov EU in AKP pri izvajanju programov EDULINK in AKP na področju znanosti in tehnologije ter poziva, naj se izkušnje, pridobljene v okviru teh pobud, uporabijo na drugih področjih izobraževanja ter poklicnega in tehničnega usposabljanja v okviru 11. evropskega razvojnega sklada;

| 36. | spodbuja vlade AKP, naj dajo prednost izobraževanju kot osrednjemu sektorju v postopku priprave programskih dokumentov za 11. evropski razvojni sklad za nacionalne in regionalne dodelitve in dodelitve znotraj držav AKP, in poziva k vključevanju osnovnega izobraževanja v vsa področja razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

36.

spodbuja vlade AKP, naj dajo prednost izobraževanju kot osrednjemu sektorju v postopku priprave programskih dokumentov za 11. evropski razvojni sklad za nacionalne in regionalne dodelitve in dodelitve znotraj držav AKP, in poziva k vključevanju osnovnega izobraževanja v vsa področja razvojnega sodelovanja;

| 37. | poziva visokošolske ustanove iz držav AKP k dejavnemu sodelovanju v evropskih programih Erasmus+, zlasti v zvezi s projekti za krepitev zmogljivosti, ki so namenjeni razvoju in reformi visokošolskih institucij in sistemov z izboljšanjem njihove kakovosti in ustreznosti ter s spodbujanjem regionalnega sodelovanja in večjim zbliževanjem; |
| --- | --- |

37.

poziva visokošolske ustanove iz držav AKP k dejavnemu sodelovanju v evropskih programih Erasmus+, zlasti v zvezi s projekti za krepitev zmogljivosti, ki so namenjeni razvoju in reformi visokošolskih institucij in sistemov z izboljšanjem njihove kakovosti in ustreznosti ter s spodbujanjem regionalnega sodelovanja in večjim zbliževanjem;

| 38. | pozdravlja pobudo Evropske komisije za reformo programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja za države v razvoju in drugih projektov, povezanih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, da bi uvedli novo strategijo, ki temelji na informacijah o trgu delovne sile, javno-zasebnemu partnerstvu in boljšemu upravljanju, pri čemer je treba zagotoviti trajnostni razvoj in pomoč malim podjetjem, zlasti pri ohranjanju posebnih značilnosti in vrednot držav AKP, hkrati pa spoštovati okolje in zagotavljati kakovostna delovna mesta, ki spodbujajo priložnosti na trgu dela za oba spola, namesto da bi jih ovirale; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja pobudo Evropske komisije za reformo programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja za države v razvoju in drugih projektov, povezanih s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, da bi uvedli novo strategijo, ki temelji na informacijah o trgu delovne sile, javno-zasebnemu partnerstvu in boljšemu upravljanju, pri čemer je treba zagotoviti trajnostni razvoj in pomoč malim podjetjem, zlasti pri ohranjanju posebnih značilnosti in vrednot držav AKP, hkrati pa spoštovati okolje in zagotavljati kakovostna delovna mesta, ki spodbujajo priložnosti na trgu dela za oba spola, namesto da bi jih ovirale;

| 39. | poziva k razvoju projektov za ustvarjanje delovnih mest s stalnim povezovanjem sveta izobraževanja in sveta dela; |
| --- | --- |

39.

poziva k razvoju projektov za ustvarjanje delovnih mest s stalnim povezovanjem sveta izobraževanja in sveta dela;

| 40. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, Unescu in Skladu ZN za otroke. |
| --- | --- |

40.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu ministrov AKP-EU, Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, Afriški uniji, vseafriškemu parlamentu, Unescu in Skladu ZN za otroke.

RESOLUCIJA (14)

o naravni nesreči na Vanuatuju (in v sosednjih državah): kako naprej, tudi na področju regionalnega sodelovanja

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 ter spremenjenega 25. junija 2005 in 22. junija 2010 (nadalje: sporazum iz Cotonouja), zlasti člena 32, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 ter spremenjenega 25. junija 2005 in 22. junija 2010 (nadalje: sporazum iz Cotonouja), zlasti člena 32,

| — | ob upoštevanju členov 208 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 208 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o mehanizmu Unije na področju civilne zaščite,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 20. decembra 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju z dne 20. decembra 2005,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči z dne 18. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči z dne 18. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola k tej konvenciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja in Kjotskega protokola k tej konvenciji,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so zastavljeni razvojni cilji tisočletja, ki predstavljajo skupaj začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, v kateri so zastavljeni razvojni cilji tisočletja, ki predstavljajo skupaj začrtana merila mednarodne skupnosti za odpravo revščine,

| — | ob upoštevanju Hjoškega akcijskega okvira za obdobje 2005–2015 za krepitev odpornosti držav in skupnosti proti nesrečam, sprejetega na svetovni konferenci o zmanjševanju posledic naravnih nesreč januarja leta 2005 v Kobeju v Hjogu na Japonskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Hjoškega akcijskega okvira za obdobje 2005–2015 za krepitev odpornosti držav in skupnosti proti nesrečam, sprejetega na svetovni konferenci o zmanjševanju posledic naravnih nesreč januarja leta 2005 v Kobeju v Hjogu na Japonskem,

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na svetovni konferenci Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju (Japonska), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na svetovni konferenci Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju (Japonska),

| — | ob upoštevanju Deklaracije iz Niueja o podnebnih spremembah, sprejete na Forumu pacifiških otokov, ki je potekal 19. avgusta 2008 v Alofiu v Niueju, Deklaracije držav Foruma pacifiških otokov in Evropske unije o podnebnih spremembah z dne 7. novembra 2008 in okvira za regionalizem Pacifika, ki so ga sprejeli voditelji Foruma pacifiških otokov v Palauju maja leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije iz Niueja o podnebnih spremembah, sprejete na Forumu pacifiških otokov, ki je potekal 19. avgusta 2008 v Alofiu v Niueju, Deklaracije držav Foruma pacifiških otokov in Evropske unije o podnebnih spremembah z dne 7. novembra 2008 in okvira za regionalizem Pacifika, ki so ga sprejeli voditelji Foruma pacifiških otokov v Palauju maja leta 2014,

| — | ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov o mednarodni strategiji za zmanjšanje naravnih nesreč in njene resolucije o pristopu s pospešenimi načini ukrepanja v zvezi z malimi otoškimi državami v razvoju (SAMOA) z dne 14. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij generalne skupščine Združenih narodov o mednarodni strategiji za zmanjšanje naravnih nesreč in njene resolucije o pristopu s pospešenimi načini ukrepanja v zvezi z malimi otoškimi državami v razvoju (SAMOA) z dne 14. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2006 z naslovom „Odnosi EU s Pacifiškimi otoki – Strategija za okrepljeno partnerstvo“ (COM(2006)248) ter skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom „Prenovljenemu razvojnemu partnerstvu med EU in Pacifikom naproti“ (JOIN(2012)006), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2006 z naslovom „Odnosi EU s Pacifiškimi otoki – Strategija za okrepljeno partnerstvo“ (COM(2006)248) ter skupnega sporočila Komisije in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z naslovom „Prenovljenemu razvojnemu partnerstvu med EU in Pacifikom naproti“ (JOIN(2012)006),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 18. septembra 2007 z naslovom „Oblikovanje Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju“ (COM(2007)540), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 18. septembra 2007 z naslovom „Oblikovanje Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju“ (COM(2007)540),

| — | ob upoštevanju prizadevanj programa AKP-EU za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prizadevanj programa AKP-EU za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč,

| — | ob upoštevanju ocene potreb po naravni nesreči, ki je bila opravljena pod vodstvom vlade Vanuatuja aprila leta 2015, in načrta za ukrepanje ob naravni nesreči v Vanuatuju, ki ga je pripravil Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti v sodelovanju s humanitarnimi partnerji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene potreb po naravni nesreči, ki je bila opravljena pod vodstvom vlade Vanuatuja aprila leta 2015, in načrta za ukrepanje ob naravni nesreči v Vanuatuju, ki ga je pripravil Urad Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti v sodelovanju s humanitarnimi partnerji,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2015 o razmerah v Vanuatuju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Evropske komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 14. marca 2015 o razmerah v Vanuatuju,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2008 o oblikovanju Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju (15), z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (16), z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (17), z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (18), z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (19) in z dne 26. novembra 2014 o konferenci ZN o podnebnih spremembah (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2008 o oblikovanju Globalnega zavezništva o podnebnih spremembah med Evropsko unijo in na podnebne spremembe najobčutljivejšimi revnimi državami v razvoju (15), z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes – priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (16), z dne 15. marca 2012 o načrtu za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050 (17), z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (18), z dne 5. februarja 2014 o okviru podnebne in energetske politike do 2030 (19) in z dne 26. novembra 2014 o konferenci ZN o podnebnih spremembah (20),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o podnebnih spremembah in malih otoških državah v razvoju v okviru sodelovanja AKP-EU z dne 1. aprila 1999, o vzrokih in posledicah naravnih nesreč z dne 19. novembra 2005, o naravnih nesrečah v državah AKP: finančna sredstva EU za pripravljenost (sredstva ERS) in pomoč (sredstva ECHO) z dne 22. novembra 2007 ter o družbenih in okoljskih posledicah podnebnih sprememb v državah AKP z dne 9. aprila 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o podnebnih spremembah in malih otoških državah v razvoju v okviru sodelovanja AKP-EU z dne 1. aprila 1999, o vzrokih in posledicah naravnih nesreč z dne 19. novembra 2005, o naravnih nesrečah v državah AKP: finančna sredstva EU za pripravljenost (sredstva ERS) in pomoč (sredstva ECHO) z dne 22. novembra 2007 ter o družbenih in okoljskih posledicah podnebnih sprememb v državah AKP z dne 9. aprila 2009,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika,

| A. | ker je ciklon Pam 13. in 14. marca 2015 prizadel Vanuatu in postal eden najbolj uničujočih tropskih ciklonov, ki so kdaj koli pustošili po tej državi; |
| --- | --- |

A.

ker je ciklon Pam 13. in 14. marca 2015 prizadel Vanuatu in postal eden najbolj uničujočih tropskih ciklonov, ki so kdaj koli pustošili po tej državi;

| B. | ker je ciklon povzročil številne smrtne žrtve, zaradi uničenja ali poškodovanja premoženja in infrastrukture, tudi elektroenergetskih in komunikacijskih omrežij, ter prekinitve osnovnih socialnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje, pa je prizadetih skoraj tri četrtine prebivalstva te države; |
| --- | --- |

B.

ker je ciklon povzročil številne smrtne žrtve, zaradi uničenja ali poškodovanja premoženja in infrastrukture, tudi elektroenergetskih in komunikacijskih omrežij, ter prekinitve osnovnih socialnih storitev, kot sta zdravstveno varstvo in izobraževanje, pa je prizadetih skoraj tri četrtine prebivalstva te države;

| C. | ker je ciklon prav tako povzročil hudo škodo na kmetijskih pridelkih, v živinoreji in na ribolovni infrastrukturi, kar po podatkih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ogroža stanje na področju zanesljive preskrbe s hrano na Vanuatuju; ker je v državi, ki se sooča z akutnim pomanjkanjem vode, na tisoče ljudi ostalo brez dostopa do varne pitne vode; |
| --- | --- |

C.

ker je ciklon prav tako povzročil hudo škodo na kmetijskih pridelkih, v živinoreji in na ribolovni infrastrukturi, kar po podatkih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ogroža stanje na področju zanesljive preskrbe s hrano na Vanuatuju; ker je v državi, ki se sooča z akutnim pomanjkanjem vode, na tisoče ljudi ostalo brez dostopa do varne pitne vode;

| D. | ker je ciklon Pam opustošil tudi socialno-ekonomsko infrastrukturo v otoških državah Tuvalu, Salomonovi otoki in Kiribati, kar je negativno vplivalo na zdravje in možnost preživetja prebivalstva teh držav; |
| --- | --- |

D.

ker je ciklon Pam opustošil tudi socialno-ekonomsko infrastrukturo v otoških državah Tuvalu, Salomonovi otoki in Kiribati, kar je negativno vplivalo na zdravje in možnost preživetja prebivalstva teh držav;

| E. | ker izvajanje operacij pomoči in ocenjevanje škode zaradi geografskih značilnosti Vanuatuja, ki združuje več kot 80 majhnih otokov, predstavlja precejšen izziv; |
| --- | --- |

E.

ker izvajanje operacij pomoči in ocenjevanje škode zaradi geografskih značilnosti Vanuatuja, ki združuje več kot 80 majhnih otokov, predstavlja precejšen izziv;

| F. | ker naravne nesreče najpogosteje prizadenejo ranljive skupine prebivalstva, kot so ženske, otroci in invalidi; |
| --- | --- |

F.

ker naravne nesreče najpogosteje prizadenejo ranljive skupine prebivalstva, kot so ženske, otroci in invalidi;

| G. | ker ima mednarodna skupnost moralno dolžnost, da državam, ki jih je prizadel ciklon Pam, zagotovi humanitarno in finančno pomoč, vključno z logistično in operativno podporo; |
| --- | --- |

G.

ker ima mednarodna skupnost moralno dolžnost, da državam, ki jih je prizadel ciklon Pam, zagotovi humanitarno in finančno pomoč, vključno z logistično in operativno podporo;

| H. | ker je služba za spremljanje financiranja Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) izpolnila zastavljene cilje, saj je 30. aprila 2015 zabeležila 33,4 milijone USD finančnih prispevkov, vključno s sredstvi EU in njenih držav članic, sredstvi drugih razvojnih partnerjev in mednarodnih finančnih institucij, pa tudi zasebnimi donacijami; |
| --- | --- |

H.

ker je služba za spremljanje financiranja Urada Združenih narodov za usklajevanje humanitarnih dejavnosti (UNOCHA) izpolnila zastavljene cilje, saj je 30. aprila 2015 zabeležila 33,4 milijone USD finančnih prispevkov, vključno s sredstvi EU in njenih držav članic, sredstvi drugih razvojnih partnerjev in mednarodnih finančnih institucij, pa tudi zasebnimi donacijami;

| I. | ker je EU v obdobju 2014-2020 Vanuatuju v okviru 11. evropskega razvojnega sklada dodelila približno 31 milijonov EUR, ki bodo v skladu z nacionalnim okvirnim programom prvenstveno namenjena razvoju podeželja; |
| --- | --- |

I.

ker je EU v obdobju 2014-2020 Vanuatuju v okviru 11. evropskega razvojnega sklada dodelila približno 31 milijonov EUR, ki bodo v skladu z nacionalnim okvirnim programom prvenstveno namenjena razvoju podeželja;

| J. | ker naravne nesreče, kot je ciklon Pam, opozarjajo na krhkost in izjemno ranljivost gospodarstev malih otoških držav v razvoju in opominjajo, da je treba več pozornosti nameniti njihovim potrebam na področju krepitve odpornosti; |
| --- | --- |

J.

ker naravne nesreče, kot je ciklon Pam, opozarjajo na krhkost in izjemno ranljivost gospodarstev malih otoških držav v razvoju in opominjajo, da je treba več pozornosti nameniti njihovim potrebam na področju krepitve odpornosti;

| K. | ker so države v razvoju, zlasti male otoške države v razvoju, najmanj prispevale k podnebnim spremembam, vendar so utrpele največje socialne in okoljske posledice; |
| --- | --- |

K.

ker so države v razvoju, zlasti male otoške države v razvoju, najmanj prispevale k podnebnim spremembam, vendar so utrpele največje socialne in okoljske posledice;

| L. | ker se je zaradi naravnih nesreč, tudi tistih, ki so posledica podnebnih sprememb, na milijone ljudi po vsem svetu prisiljenih seliti, zaradi česar prihaja do naraščajočih humanitarnih kriz, hitre urbanizacije in s tem povezane širitve revnih mestnih četrti ter zaustavitve razvoja v državah AKP; ker ti migranti še vedno ne morejo pridobiti nikakršnega uradnega statusa prosilca za azil; |
| --- | --- |

L.

ker se je zaradi naravnih nesreč, tudi tistih, ki so posledica podnebnih sprememb, na milijone ljudi po vsem svetu prisiljenih seliti, zaradi česar prihaja do naraščajočih humanitarnih kriz, hitre urbanizacije in s tem povezane širitve revnih mestnih četrti ter zaustavitve razvoja v državah AKP; ker ti migranti še vedno ne morejo pridobiti nikakršnega uradnega statusa prosilca za azil;

| M. | ker bodo dvigovanje morske gladine in temperatur ter vse bolj ekstremne vremenske razmere, ki nastajajo zaradi podnebnih sprememb, močno vplivale na obalne in morske ekosisteme, biološko raznovrstnost, vodne vire in prst, oskrbo s hrano in možnosti preživetja ljudi v pacifiški regiji ter tako prizadele rast BDP v pacifiških državah; |
| --- | --- |

M.

ker bodo dvigovanje morske gladine in temperatur ter vse bolj ekstremne vremenske razmere, ki nastajajo zaradi podnebnih sprememb, močno vplivale na obalne in morske ekosisteme, biološko raznovrstnost, vodne vire in prst, oskrbo s hrano in možnosti preživetja ljudi v pacifiški regiji ter tako prizadele rast BDP v pacifiških državah;

| N. | ker so bila vprašanja glede blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje obravnavana na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah leta 2014 (20. konferenca pogodbenic); ker naj bi sklepi 20. konference pogodbenic služili kot okvir za naslednjo konferenco Združenih narodov o podnebnih spremembah (21. konferenco pogodbenic), ki bo decembra 2015 potekala v Parizu; |
| --- | --- |

N.

ker so bila vprašanja glede blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje obravnavana na konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah leta 2014 (20. konferenca pogodbenic); ker naj bi sklepi 20. konference pogodbenic služili kot okvir za naslednjo konferenco Združenih narodov o podnebnih spremembah (21. konferenco pogodbenic), ki bo decembra 2015 potekala v Parizu;

| O. | ker podnebne spremembe in degradacija okolja preprečujejo izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na vrhunskem zasedanju Rio+; |
| --- | --- |

O.

ker podnebne spremembe in degradacija okolja preprečujejo izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja, sprejetih na vrhunskem zasedanju Rio+;

| 1. | izreka svoje najgloblje sožalje državam, ki jih je prizadel ciklon Pam, in družinam vseh, ki so izgubili svoje življenje, ter izraža svojo solidarnost s tistimi, ki so zaradi opustošenja utrpeli poškodbe ali izgubili svoje domove; se iskreno zahvaljuje vsem humanitarnim delavcem, ki si prizadevajo za zagotavljanje pomoči po ciklonu; |
| --- | --- |

1.

izreka svoje najgloblje sožalje državam, ki jih je prizadel ciklon Pam, in družinam vseh, ki so izgubili svoje življenje, ter izraža svojo solidarnost s tistimi, ki so zaradi opustošenja utrpeli poškodbe ali izgubili svoje domove; se iskreno zahvaljuje vsem humanitarnim delavcem, ki si prizadevajo za zagotavljanje pomoči po ciklonu;

| 2. | čestita vladi in prebivalstvu Vanuatuja za njuna neizmerna prizadevanja pri premagovanju uničujočih posledic ciklona; pozdravlja zaključek ocene potreb po nesreči, ki bo omogočila nadaljevanje usklajenega in pravočasnega programa obnove; pozdravlja pomoč, ki so jo do sedaj zagotovili mednarodni donatorji, vključno z nujno pomočjo Evropske unije, skupine držav AKP, Združenih narodov in ostalih mednarodnih organizacij ter drugih razvitih držav in mednarodnih finančnih institucij; |
| --- | --- |

2.

čestita vladi in prebivalstvu Vanuatuja za njuna neizmerna prizadevanja pri premagovanju uničujočih posledic ciklona; pozdravlja zaključek ocene potreb po nesreči, ki bo omogočila nadaljevanje usklajenega in pravočasnega programa obnove; pozdravlja pomoč, ki so jo do sedaj zagotovili mednarodni donatorji, vključno z nujno pomočjo Evropske unije, skupine držav AKP, Združenih narodov in ostalih mednarodnih organizacij ter drugih razvitih držav in mednarodnih finančnih institucij;

| 3. | poziva mednarodno skupnost, naj nadaljuje z aktiviranjem sredstev, potrebnih za obnovo infrastrukture, ki jo je ciklon Pam poškodoval na Vanuatuju, Tuvaluju, Salomonovih otokih in Kiribatiju, in si prizadeva z okrepitev aktiviranja teh sredstev ter naj to počne na usklajen in učinkovit način; |
| --- | --- |

3.

poziva mednarodno skupnost, naj nadaljuje z aktiviranjem sredstev, potrebnih za obnovo infrastrukture, ki jo je ciklon Pam poškodoval na Vanuatuju, Tuvaluju, Salomonovih otokih in Kiribatiju, in si prizadeva z okrepitev aktiviranja teh sredstev ter naj to počne na usklajen in učinkovit način;

| 4. | opozarja, da bi se morala nujna pomoč za obnovo Vanuatuja osredotočiti na nujno potrebna kritična področja, kot so dostop do pitne vode, sanitarna infrastruktura, zanesljiva preskrba s hrano, šolanje, stanovanja ter komunikacijski sistemi in infrastruktura; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da bi se morala nujna pomoč za obnovo Vanuatuja osredotočiti na nujno potrebna kritična področja, kot so dostop do pitne vode, sanitarna infrastruktura, zanesljiva preskrba s hrano, šolanje, stanovanja ter komunikacijski sistemi in infrastruktura;

| 5. | poudarja, da je sedaj bistvenega pomena to, da mednarodni donatorji učinkovito uskladijo svoja humanitarna prizadevanja, saj se pozornost postopoma preusmerja k dolgoročni sanaciji in razvoju, gospodarski rasti, razvoju kmetijstva, zlasti na podeželju, in zagotavljanju pomoči pri obnovi sektorja turizma; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je sedaj bistvenega pomena to, da mednarodni donatorji učinkovito uskladijo svoja humanitarna prizadevanja, saj se pozornost postopoma preusmerja k dolgoročni sanaciji in razvoju, gospodarski rasti, razvoju kmetijstva, zlasti na podeželju, in zagotavljanju pomoči pri obnovi sektorja turizma;

| 6. | poudarja, da bi moralo povezovanje pomoči, sanacije in razvoja predstavljati glavni element nacionalnega okvirnega programa EU za to državo, pri čemer bi se bilo treba posebej osredotočiti na odpornost, da bi tako premostili vrzeli v operativnih dejavnostih in financiranju, do katerih prihaja med različnimi fazami pomoči in razvoja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo njena pomoč usklajena z regionalnimi in nacionalnimi prednostnimi nalogami pacifiške regije, in podpre obstoječe regionalne in nacionalne mehanizme izvajanja; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da bi moralo povezovanje pomoči, sanacije in razvoja predstavljati glavni element nacionalnega okvirnega programa EU za to državo, pri čemer bi se bilo treba posebej osredotočiti na odpornost, da bi tako premostili vrzeli v operativnih dejavnostih in financiranju, do katerih prihaja med različnimi fazami pomoči in razvoja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo njena pomoč usklajena z regionalnimi in nacionalnimi prednostnimi nalogami pacifiške regije, in podpre obstoječe regionalne in nacionalne mehanizme izvajanja;

| 7. | obenem poziva vlado Vanuatuja in vlade malih otoških držav, naj pregledajo svoje nacionalne razvojne načrte, strategije za zmanjšanje revščine ter sektorske politike in strategije, da bi vanje vključile ukrepe na področjih, kot sta prilagajanje podnebnim spremembam in gradbeno načrtovanje, ki lahko prispevajo k preprečevanju in zmanjševanju posledic naravnih nesreč; |
| --- | --- |

7.

obenem poziva vlado Vanuatuja in vlade malih otoških držav, naj pregledajo svoje nacionalne razvojne načrte, strategije za zmanjšanje revščine ter sektorske politike in strategije, da bi vanje vključile ukrepe na področjih, kot sta prilagajanje podnebnim spremembam in gradbeno načrtovanje, ki lahko prispevajo k preprečevanju in zmanjševanju posledic naravnih nesreč;

| 8. | poudarja, da je treba oblikovati usklajene regionalne pristope in si izmenjati dobre prakse, obenem pa spoštovati lokalno in tradicionalno znanje, saj ti predstavljajo ključno orodje za obvladovanje nevarnosti nesreč, zagotavljanje hitrega in učinkovitega odzivanja na nesreče in boj proti podnebnim spremembam, med drugim tudi znotraj okvira pacifiških otokov za dejavnosti povezane s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba oblikovati usklajene regionalne pristope in si izmenjati dobre prakse, obenem pa spoštovati lokalno in tradicionalno znanje, saj ti predstavljajo ključno orodje za obvladovanje nevarnosti nesreč, zagotavljanje hitrega in učinkovitega odzivanja na nesreče in boj proti podnebnim spremembam, med drugim tudi znotraj okvira pacifiških otokov za dejavnosti povezane s podnebnimi spremembami;

| 9. | poziva mednarodno skupnost, naj opredeli in obravnava pravne pomanjkljivosti v zvezi z zaščito okoljskih migrantov; predlaga premislek o uvedbi uredb ali sporazumov o azilu na regionalni ali mednarodni ravni glede na izredno občutljive razmere v otoških državah, ki jim grozi preplavljenje; opozarja, da je treba razviti in vzpostaviti instrumente za zaščito identitete, kulture in tradicije okoljskih beguncev; je seznanjena s pobudo Nansen, ki si prizadeva za doseganje soglasja glede programa za zaščito oseb, razseljenih zaradi naravnih nesreč in podnebnih sprememb, in poziva EU, naj sodeluje v tem procesu; |
| --- | --- |

9.

poziva mednarodno skupnost, naj opredeli in obravnava pravne pomanjkljivosti v zvezi z zaščito okoljskih migrantov; predlaga premislek o uvedbi uredb ali sporazumov o azilu na regionalni ali mednarodni ravni glede na izredno občutljive razmere v otoških državah, ki jim grozi preplavljenje; opozarja, da je treba razviti in vzpostaviti instrumente za zaščito identitete, kulture in tradicije okoljskih beguncev; je seznanjena s pobudo Nansen, ki si prizadeva za doseganje soglasja glede programa za zaščito oseb, razseljenih zaradi naravnih nesreč in podnebnih sprememb, in poziva EU, naj sodeluje v tem procesu;

| 10. | podpira Sendajski okvir za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, saj gre za ključen korak pri obravnavi naraščajočega vpliva nesreč in njihove zapletenosti; poudarja potrebo po izpolnjevanju ciljev, sprejetih na konferenci v Sendaju, zlasti pa potrebo po zagotavljanju javnega financiranja in naložb v infrastrukturo za preprečevanje naravnih tveganj, pa tudi v področje prometa, zdravja, dostopa do pitne vode in izobraževanja, da bi preprečili novo humanitarno katastrofo v tej regiji; |
| --- | --- |

10.

podpira Sendajski okvir za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, saj gre za ključen korak pri obravnavi naraščajočega vpliva nesreč in njihove zapletenosti; poudarja potrebo po izpolnjevanju ciljev, sprejetih na konferenci v Sendaju, zlasti pa potrebo po zagotavljanju javnega financiranja in naložb v infrastrukturo za preprečevanje naravnih tveganj, pa tudi v področje prometa, zdravja, dostopa do pitne vode in izobraževanja, da bi preprečili novo humanitarno katastrofo v tej regiji;

| 11. | opozarja, da morajo imeti lokalni pridelovalci dostop do kmetijske opreme, gensko nespremenjenih semen in rastlinskih sort, ki ustrezajo podnebnim pogojem na Vanuatuju in pogojem na področju proizvodnje hrane, tako da bo lahko ta država čim prej nadaljevala s kmetijsko proizvodnjo in zagotovila zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da morajo imeti lokalni pridelovalci dostop do kmetijske opreme, gensko nespremenjenih semen in rastlinskih sort, ki ustrezajo podnebnim pogojem na Vanuatuju in pogojem na področju proizvodnje hrane, tako da bo lahko ta država čim prej nadaljevala s kmetijsko proizvodnjo in zagotovila zanesljivo preskrbo s hrano;

| 12. | opozarja, da podnebne spremembe ne predstavljajo samostojnega okoljskega vprašanja, ampak so del razvojne agende, ki bi ji morale posebno pozornost nameniti tako EU kot tudi pacifiške države; poudarja, da so države v razvoju, zlasti male otoške države v razvoju, sicer najmanj prispevale k podnebnim spremembam, vendar se soočajo z najhujšimi socialnimi in okoljskimi posledicami; poudarja, da podnebne spremembe resno ogrožajo odpravo revščine v pacifiški regiji in da škodljivo vplivajo na kmetijstvo, ribištvo in koralne grebene ter na turizem in zdravje; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da podnebne spremembe ne predstavljajo samostojnega okoljskega vprašanja, ampak so del razvojne agende, ki bi ji morale posebno pozornost nameniti tako EU kot tudi pacifiške države; poudarja, da so države v razvoju, zlasti male otoške države v razvoju, sicer najmanj prispevale k podnebnim spremembam, vendar se soočajo z najhujšimi socialnimi in okoljskimi posledicami; poudarja, da podnebne spremembe resno ogrožajo odpravo revščine v pacifiški regiji in da škodljivo vplivajo na kmetijstvo, ribištvo in koralne grebene ter na turizem in zdravje;

| 13. | v zvezi s tem poziva države AKP in države članice EU, naj zagotovijo, da bo razvojna agenda za obdobje po letu 2015 obravnavala potrebe malih otoških držav AKP v razvoju, zlasti z vidika vplivov podnebnih sprememb in krepitve odpornosti na naravne nesreče; |
| --- | --- |

13.

v zvezi s tem poziva države AKP in države članice EU, naj zagotovijo, da bo razvojna agenda za obdobje po letu 2015 obravnavala potrebe malih otoških držav AKP v razvoju, zlasti z vidika vplivov podnebnih sprememb in krepitve odpornosti na naravne nesreče;

| 14. | poudarja, da morajo države z največjimi emisijami toplogrednih plinov na svetu nujno ukrepati, da bi določile cilje in zaveze za znatno zmanjšanje svojih emisij, in da je treba najranljivejše države podpreti pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb in njihovo obvladovanje; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da morajo države z največjimi emisijami toplogrednih plinov na svetu nujno ukrepati, da bi določile cilje in zaveze za znatno zmanjšanje svojih emisij, in da je treba najranljivejše države podpreti pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb in njihovo obvladovanje;

| 15. | poudarja, da je 21. konferenca pogodbenic edinstvena priložnost za reševanje vprašanja podnebnih sprememb in za vzpostavitev povezave z delom Združenih narodov na področju razvojne agende za obdobje po letu 2015; zato poziva skupino držav AKP, države članice EU in Komisijo, naj se na 21. konferenci pogodbenic v Parizu osredotočijo na podnebne spremembe in pripravljenost na nesreče/zmanjševanje posledic nesreč; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je 21. konferenca pogodbenic edinstvena priložnost za reševanje vprašanja podnebnih sprememb in za vzpostavitev povezave z delom Združenih narodov na področju razvojne agende za obdobje po letu 2015; zato poziva skupino držav AKP, države članice EU in Komisijo, naj se na 21. konferenci pogodbenic v Parizu osredotočijo na podnebne spremembe in pripravljenost na nesreče/zmanjševanje posledic nesreč;

| 16. | spodbuja razvojne partnerje in zasebni sektor k povečanju tehnične in finančne podpore (tudi s pomočjo inovativnih mehanizmov financiranja) prizadevanjem pacifiških otoških držav, da bi se usmerile k alternativnim in obnovljivim virom energije, energetski učinkovitosti, trajnostnemu prometu, ohranjanju ekosistemov ter razvoju in prenosu tehnologij za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, zlasti na področju kmetijstva in gospodarjenja z vodami; |
| --- | --- |

16.

spodbuja razvojne partnerje in zasebni sektor k povečanju tehnične in finančne podpore (tudi s pomočjo inovativnih mehanizmov financiranja) prizadevanjem pacifiških otoških držav, da bi se usmerile k alternativnim in obnovljivim virom energije, energetski učinkovitosti, trajnostnemu prometu, ohranjanju ekosistemov ter razvoju in prenosu tehnologij za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, zlasti na področju kmetijstva in gospodarjenja z vodami;

| 17. | poziva države AKP, zlasti male otoške države AKP v razvoju, naj oblikujejo mehanizme za vključevanje javnega in zasebnega sektorja ter nevladnih organizacij v ukrepe za pripravljenost na naravne nesreče in zmanjševanje njihove škode, nujno pomoč in posredovanje v izrednih razmerah ter za obnovo po nesrečah; |
| --- | --- |

17.

poziva države AKP, zlasti male otoške države AKP v razvoju, naj oblikujejo mehanizme za vključevanje javnega in zasebnega sektorja ter nevladnih organizacij v ukrepe za pripravljenost na naravne nesreče in zmanjševanje njihove škode, nujno pomoč in posredovanje v izrednih razmerah ter za obnovo po nesrečah;

| 18. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta generalnemu sekretarju Združenih narodov, Svetu ministrov AKP in EU, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, nacionalnim vladam in parlamentom držav članic EU in držav AKP, predsedniku Vanuatuja in predsedniku parlamenta Vanuatuja, generalnemu direktorju sekretariata Pacifiške skupnosti in generalnemu direktorju sekretariata Pacifiškega regionalnega okoljskega programa. |
| --- | --- |

18.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta generalnemu sekretarju Združenih narodov, Svetu ministrov AKP in EU, Evropski komisiji, predsedstvu Sveta Evropske unije, nacionalnim vladam in parlamentom držav članic EU in držav AKP, predsedniku Vanuatuja in predsedniku parlamenta Vanuatuja, generalnemu direktorju sekretariata Pacifiške skupnosti in generalnemu direktorju sekretariata Pacifiškega regionalnega okoljskega programa.

RESOLUCIJA (21)

o razmerah v Srednjeafriški republiki

Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU,

| — | na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015, |
| --- | --- |

—

na zasedanju v Suvi (Fidži) od 15. do 17. junija 2015,

| — | ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 18(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz Librevilla z dne 11. januarja 2013 o reševanju politične in vojaške krize v Srednjeafriški republiki, ki je bil podpisan pod okriljem voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS) in določa potrebne korake za rešitev krize v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz Librevilla z dne 11. januarja 2013 o reševanju politične in vojaške krize v Srednjeafriški republiki, ki je bil podpisan pod okriljem voditeljev držav in vlad Gospodarske skupnosti srednjeafriških držav (ECCAS) in določa potrebne korake za rešitev krize v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 2088 (2013) z dne 24. januarja 2013, št. 2121 (2013) z dne 10. oktobra 2013, št. 2127 (2013) z dne 5. decembra 2013, št. 2134 (2014) z dne 28. januarja 2014, št. 2149 (2014) z dne 10. aprila 2014, št. 2181 (2014) z dne 21. oktobra 2014, št. 2196 (2015) z dne 22. januarja 2015, št. 2212 (2015) z dne 26. marca 2015 in 2217 (2015) z dne 28. aprila 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 2088 (2013) z dne 24. januarja 2013, št. 2121 (2013) z dne 10. oktobra 2013, št. 2127 (2013) z dne 5. decembra 2013, št. 2134 (2014) z dne 28. januarja 2014, št. 2149 (2014) z dne 10. aprila 2014, št. 2181 (2014) z dne 21. oktobra 2014, št. 2196 (2015) z dne 22. januarja 2015, št. 2212 (2015) z dne 26. marca 2015 in 2217 (2015) z dne 28. aprila 2015,

| — | ob upoštevanju izjave S/PRST/2014/28 predsednika varnostnega sveta Združenih narodov z dne 18. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave S/PRST/2014/28 predsednika varnostnega sveta Združenih narodov z dne 18. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 29. januarja 2015 generalnega sekretarja Združenih narodov predsedniku varnostnega sveta ZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 29. januarja 2015 generalnega sekretarja Združenih narodov predsedniku varnostnega sveta ZN,

| — | ob upoštevanju 7  329. zasedanja varnostnega sveta Združenih narodov dne 9. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 7  329. zasedanja varnostnega sveta Združenih narodov dne 9. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju končnega poročila mednarodne preiskovalne komisije o Srednjeafriški republiki z dne 19. decembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila mednarodne preiskovalne komisije o Srednjeafriški republiki z dne 19. decembra 2014,

| — | ob upoštevanju ustanovitve mednarodne kontaktne skupine za Srednjeafriško republiko maja 2013 z namenom usklajevanja ukrepov na regionalni, vseafriški in mednarodni ravni za iskanje trajne rešitve ponavljajočih se težav v tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve mednarodne kontaktne skupine za Srednjeafriško republiko maja 2013 z namenom usklajevanja ukrepov na regionalni, vseafriški in mednarodni ravni za iskanje trajne rešitve ponavljajočih se težav v tej državi,

| — | ob upoštevanju sklepov s sedmega srečanja mednarodne kontaktne skupine v Brazzavillu (Republika Kongo) 16. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s sedmega srečanja mednarodne kontaktne skupine v Brazzavillu (Republika Kongo) 16. marca 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost Evropske komisije z dne 16. februarja 2015 o povečanju humanitarne pomoči EU na 156 milijonov EUR v letu 2015, da bi izpolnili vse večje potrebe na območju Sahela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost Evropske komisije z dne 16. februarja 2015 o povečanju humanitarne pomoči EU na 156 milijonov EUR v letu 2015, da bi izpolnili vse večje potrebe na območju Sahela,

| — | ob upoštevanju sporočila za javnost, ki so ga objavili v Programu Združenih narodov za razvoj dne 8. junija 2015, o tem, da je nujno potrebnih 21 milijonov USD za volitve v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila za javnost, ki so ga objavili v Programu Združenih narodov za razvoj dne 8. junija 2015, o tem, da je nujno potrebnih 21 milijonov USD za volitve v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o Srednjeafriški republiki z naslovom „Od humanitarne pomoči do odpornosti“, ki je potekala v Bruslju 26. maja 2015, in sporočila za javnost Evropske komisije, ki ga je ta objavila v povezavi s konferenco, in sicer o povečanju podpore EU za okrevanje in razvoj Srednjeafriške republike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o Srednjeafriški republiki z naslovom „Od humanitarne pomoči do odpornosti“, ki je potekala v Bruslju 26. maja 2015, in sporočila za javnost Evropske komisije, ki ga je ta objavila v povezavi s konferenco, in sicer o povečanju podpore EU za okrevanje in razvoj Srednjeafriške republike,

| — | ob upoštevanju izrednih vrhov voditeljev držav in vlad držav (ECCAS) v N’Djameni (Čad) 21. decembra ter 3. in 18. aprila 2013 in tam sprejetih sklepov o ustanovitvi prehodnega nacionalnega sveta za izvajanje zakonodajnih in ustavnih pooblastil ter sprejetje časovnega načrta za tranzicijo v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izrednih vrhov voditeljev držav in vlad držav (ECCAS) v N’Djameni (Čad) 21. decembra ter 3. in 18. aprila 2013 in tam sprejetih sklepov o ustanovitvi prehodnega nacionalnega sveta za izvajanje zakonodajnih in ustavnih pooblastil ter sprejetje časovnega načrta za tranzicijo v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 1998, ki ga je Srednjeafriška republika ratificirala leta 2001, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča iz leta 1998, ki ga je Srednjeafriška republika ratificirala leta 2001,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981 in Konvencije o pravicah otrok iz leta 1989, ki prepoveduje udeležbo otrok v oboroženih spopadih, pri čemer je Srednjeafriška republika ratificirala vse omenjene dokumente, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, Konvencije o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk iz leta 1979, Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev iz leta 1981 in Konvencije o pravicah otrok iz leta 1989, ki prepoveduje udeležbo otrok v oboroženih spopadih, pri čemer je Srednjeafriška republika ratificirala vse omenjene dokumente,

| — | ob upoštevanju Resolucije 60/1 generalne skupščine Združenih narodov z dne 24. oktobra 2005 o izidu svetovnega vrha leta 2005, zlasti njenih odstavkov 138–140 o odgovornosti zaščititi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije 60/1 generalne skupščine Združenih narodov z dne 24. oktobra 2005 o izidu svetovnega vrha leta 2005, zlasti njenih odstavkov 138–140 o odgovornosti zaščititi,

| — | ob upoštevanju Izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oborožene spopade, ki ga je Srednjeafriška republika podpisala, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oborožene spopade, ki ga je Srednjeafriška republika podpisala,

| — | ob upoštevanju dejstva, da je Mirovni in varnostni svet Afriške unije 10. oktobra 2013 sprejel prenovljen koncept operacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dejstva, da je Mirovni in varnostni svet Afriške unije 10. oktobra 2013 sprejel prenovljen koncept operacij,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 9. februarja 2015 o Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije z dne 9. februarja 2015 o Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013, 12. septembra 2013 in 12. decembra 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2013, 12. septembra 2013 in 12. decembra 2013 o razmerah v Srednjeafriški republiki,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Srednjeafriški republiki z dne 19. junija 2013 in 19. marca 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Srednjeafriški republiki z dne 19. junija 2013 in 19. marca 2014,

| A. | ker je Srednjeafriška republika, ki je bogata z naravnimi viri, že več desetletij v primežu politične nestabilnosti in ker 70 odstotkov njenega prebivalstva živi pod pragom revščine; |
| --- | --- |

A.

ker je Srednjeafriška republika, ki je bogata z naravnimi viri, že več desetletij v primežu politične nestabilnosti in ker 70 odstotkov njenega prebivalstva živi pod pragom revščine;

| B. | ker sta dve leti državljanske vojne, ki je sledila, ko je oblast prevzela uporniška koalicija Séléka, povzročili uničujočo politično in humanitarno krizo; |
| --- | --- |

B.

ker sta dve leti državljanske vojne, ki je sledila, ko je oblast prevzela uporniška koalicija Séléka, povzročili uničujočo politično in humanitarno krizo;

| C. | ker je prehodni nacionalni svet 20. januarja 2014 izvolil novo začasno predsednico Catherine Samba-Panza; |
| --- | --- |

C.

ker je prehodni nacionalni svet 20. januarja 2014 izvolil novo začasno predsednico Catherine Samba-Panza;

| D. | ker posamezniki, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic in vojne zločine, niso sodno preganjani, saj ima Srednjeafriška republika neustrezen nacionalni pravosodni sistem, kar ustvarja razmere, v katerih kršitelji ostanejo nekaznovani; |
| --- | --- |

D.

ker posamezniki, ki so odgovorni za kršitve človekovih pravic in vojne zločine, niso sodno preganjani, saj ima Srednjeafriška republika neustrezen nacionalni pravosodni sistem, kar ustvarja razmere, v katerih kršitelji ostanejo nekaznovani;

| E. | ker so se varnostne razmere v državi sicer izboljšale, vendar se nasilje, razbojništvo, ropanje in napetosti med skupnostmi nadaljujejo, kar ogroža pastirje; |
| --- | --- |

E.

ker so se varnostne razmere v državi sicer izboljšale, vendar se nasilje, razbojništvo, ropanje in napetosti med skupnostmi nadaljujejo, kar ogroža pastirje;

| F. | ker so pripadniki mirovnih sil Združenih narodov izboljšali zaščito civilistov v prestolnici, vendar se spopadajo s težavami pri izvrševanju svojih nalog v drugih delih države, kamor zaradi prisotnosti oboroženih skupin ne morejo vstopiti; ker so pripadniki mirovnih sil Združenih narodov in humanitarni delavci tarče številnih napadov; |
| --- | --- |

F.

ker so pripadniki mirovnih sil Združenih narodov izboljšali zaščito civilistov v prestolnici, vendar se spopadajo s težavami pri izvrševanju svojih nalog v drugih delih države, kamor zaradi prisotnosti oboroženih skupin ne morejo vstopiti; ker so pripadniki mirovnih sil Združenih narodov in humanitarni delavci tarče številnih napadov;

| G. | ker 70 odstotkov otrok zaradi nestabilnosti v Srednjeafriški republiki ne obiskuje šole, oborožene sile in druge oborožene skupine pa so rekrutirale več kot 6  000 otrok; ker so oborožene sile v Srednjeafriški republiki 5. maja 2015 sklenile sporazum o izpustitvi otrok vojakov; |
| --- | --- |

G.

ker 70 odstotkov otrok zaradi nestabilnosti v Srednjeafriški republiki ne obiskuje šole, oborožene sile in druge oborožene skupine pa so rekrutirale več kot 6  000 otrok; ker so oborožene sile v Srednjeafriški republiki 5. maja 2015 sklenile sporazum o izpustitvi otrok vojakov;

| H. | ker poročilo Združenih narodov, ki je bilo pripravljeno leta 2014, vendar ga je dnevni časopis The Guardian objavil šele 29. aprila 2015, razkriva, da so številni francoski vojaki, ki so bili zadolženi za vzdrževanje miru, osumljeni spolne zlorabe mladoletnikov; |
| --- | --- |

H.

ker poročilo Združenih narodov, ki je bilo pripravljeno leta 2014, vendar ga je dnevni časopis The Guardian objavil šele 29. aprila 2015, razkriva, da so številni francoski vojaki, ki so bili zadolženi za vzdrževanje miru, osumljeni spolne zlorabe mladoletnikov;

| I. | ker je varnostni svet Združenih narodov odobril povečanje števila osebja v večrazsežnostni integrirani stabilizacijski misiji Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA), sklenil podaljšati njen mandat do 30. aprila 2016 in določil, da bo odobreno število njenih varnostnih sil zajemalo 10  750 vojakov, vključno s 480 vojaškimi opazovalci in štabnimi častniki, in 2  080 pripadnikov policijskega osebja, vključno s 400 policisti in 40 pravosodnimi policisti; |
| --- | --- |

I.

ker je varnostni svet Združenih narodov odobril povečanje števila osebja v večrazsežnostni integrirani stabilizacijski misiji Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA), sklenil podaljšati njen mandat do 30. aprila 2016 in določil, da bo odobreno število njenih varnostnih sil zajemalo 10  750 vojakov, vključno s 480 vojaškimi opazovalci in štabnimi častniki, in 2  080 pripadnikov policijskega osebja, vključno s 400 policisti in 40 pravosodnimi policisti;

| J. | ker je finančna pomoč bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev varnosti in državne oblasti; ker ta pomoč ne sme biti odvisna od vzpostavitve nične stopnje tveganja ali popolne varnosti; |
| --- | --- |

J.

ker je finančna pomoč bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev varnosti in državne oblasti; ker ta pomoč ne sme biti odvisna od vzpostavitve nične stopnje tveganja ali popolne varnosti;

| K. | ker je minimalna raven upravne reorganizacije države nujna za izvedbo volitev in povolilne tranzicije; ker je treba nujno zagotoviti dodatnih 21,2 milijona USD za financiranje priprav na volitve, ki naj bi v Srednjeafriški republiki potekale pred koncem leta 2015; |
| --- | --- |

K.

ker je minimalna raven upravne reorganizacije države nujna za izvedbo volitev in povolilne tranzicije; ker je treba nujno zagotoviti dodatnih 21,2 milijona USD za financiranje priprav na volitve, ki naj bi v Srednjeafriški republiki potekale pred koncem leta 2015;

| L. | ker je Evropska unija najpomembnejša humanitarna in razvojna partnerica Srednjeafriške republike; ker je Evropska unija 15. julija 2014 vzpostavila svoj prvi skrbniški sklad za Srednjeafriško republiko; ker je Evropska unija v letih 2013 in 2014 zagotovila 377 milijonov EUR humanitarne pomoči in je leta 2015 že aktivirala dodatnih 47 milijonov EUR; ker je Komisija na mednarodni konferenci, ki je 26. maja 2015 potekala v Bruslju, skupen znesek svoje pomoči Srednjeafriški republiki povečala za 72 milijonov EUR; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropska unija najpomembnejša humanitarna in razvojna partnerica Srednjeafriške republike; ker je Evropska unija 15. julija 2014 vzpostavila svoj prvi skrbniški sklad za Srednjeafriško republiko; ker je Evropska unija v letih 2013 in 2014 zagotovila 377 milijonov EUR humanitarne pomoči in je leta 2015 že aktivirala dodatnih 47 milijonov EUR; ker je Komisija na mednarodni konferenci, ki je 26. maja 2015 potekala v Bruslju, skupen znesek svoje pomoči Srednjeafriški republiki povečala za 72 milijonov EUR;

| M. | ker je bilo 27. maja 2015 na voljo zgolj 21 odstotkov finančnih sredstev, potrebnih za izvajanje načrta humanitarne pomoči v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

M.

ker je bilo 27. maja 2015 na voljo zgolj 21 odstotkov finančnih sredstev, potrebnih za izvajanje načrta humanitarne pomoči v Srednjeafriški republiki;

| N. | ker so ukrepi za spoštovanje človekovih pravic ključni element sporazuma iz Cotonouja; ker je prehodni nacionalni svet v tesnem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem sprejel zakon o vzpostavitvi posebnega kazenskega sodišča za preiskovanje najhujših kaznivih dejanj in pregon storilcev vojnih zločinov in zločinov proti človečnosti v Srednjeafriški republiki, ki ga je razglasila predsednica države; |
| --- | --- |

N.

ker so ukrepi za spoštovanje človekovih pravic ključni element sporazuma iz Cotonouja; ker je prehodni nacionalni svet v tesnem sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem sprejel zakon o vzpostavitvi posebnega kazenskega sodišča za preiskovanje najhujših kaznivih dejanj in pregon storilcev vojnih zločinov in zločinov proti človečnosti v Srednjeafriški republiki, ki ga je razglasila predsednica države;

| O. | ker končno poročilo mednarodne preiskovalne komisije o Srednjeafriški republiki, ki je bilo objavljeno 20. januarja 2015, ugotavlja, da so vse vladne sile pod vodstvom nekdanjega predsednika Bozizéja ter skupine upornikov Séléka in anti-balaka resno kršile mednarodno humanitarno pravo in človekove pravice; |
| --- | --- |

O.

ker končno poročilo mednarodne preiskovalne komisije o Srednjeafriški republiki, ki je bilo objavljeno 20. januarja 2015, ugotavlja, da so vse vladne sile pod vodstvom nekdanjega predsednika Bozizéja ter skupine upornikov Séléka in anti-balaka resno kršile mednarodno humanitarno pravo in človekove pravice;

| P. | ker bi morale volitve po priporočilu nacionalnega foruma, ki je potekal v glavnem mestu Bangui, potekati pred koncem leta 2015 in ker je to priporočilo potrdila tudi Gospodarska skupnost srednjeafriških držav (ECCAS); |
| --- | --- |

P.

ker bi morale volitve po priporočilu nacionalnega foruma, ki je potekal v glavnem mestu Bangui, potekati pred koncem leta 2015 in ker je to priporočilo potrdila tudi Gospodarska skupnost srednjeafriških držav (ECCAS);

| Q. | ker je geografski položaj Srednjeafriške republike strateškega pomena za boj proti širjenju terorizma v osrednji Afriki; |
| --- | --- |

Q.

ker je geografski položaj Srednjeafriške republike strateškega pomena za boj proti širjenju terorizma v osrednji Afriki;

| 1. | pozdravlja napredek, ki ga je na podlagi najnovejših sporazumov dosegla Srednjeafriška republika, vendar ostaja zaskrbljena zaradi varnostnih, humanitarnih in gospodarskih razmer; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napredek, ki ga je na podlagi najnovejših sporazumov dosegla Srednjeafriška republika, vendar ostaja zaskrbljena zaradi varnostnih, humanitarnih in gospodarskih razmer;

| 2. | ponovno izraža podporo neodvisnosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Srednjeafriške republike; opozarja na pomen načel nevmešavanja in regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

2.

ponovno izraža podporo neodvisnosti, enotnosti in ozemeljski celovitosti Srednjeafriške republike; opozarja na pomen načel nevmešavanja in regionalnega sodelovanja;

| 3. | ponovno potrjuje svojo podporo prizadevanjem začasne predsednice Catherine Samba-Panza in mednarodne kontaktne skupine za Srednjeafriško republiko za dokončanje procesa tranzicije in zagotavljanje stabilnosti, varnosti in sprave med različnimi stranmi, udeleženimi v sporu; |
| --- | --- |

3.

ponovno potrjuje svojo podporo prizadevanjem začasne predsednice Catherine Samba-Panza in mednarodne kontaktne skupine za Srednjeafriško republiko za dokončanje procesa tranzicije in zagotavljanje stabilnosti, varnosti in sprave med različnimi stranmi, udeleženimi v sporu;

| 4. | ponovno izraža svojo podporo sporazumu iz Librevilla z dne 11. januarja 2013 in časovnega načrta iz N’Djamene z dne 18. aprila 2013, saj gre za instrumenta, ki sta nujna za ponovno vzpostavitev ustavnega reda; |
| --- | --- |

4.

ponovno izraža svojo podporo sporazumu iz Librevilla z dne 11. januarja 2013 in časovnega načrta iz N’Djamene z dne 18. aprila 2013, saj gre za instrumenta, ki sta nujna za ponovno vzpostavitev ustavnega reda;

| 5. | pozdravlja organizacijo foruma za spravo, ki je potekal v glavnem mestu Bangui, in podpis sporazuma za razorožitev, demobilizacijo, ponovno vključevanje in vračanje nekdanjih borcev z dne 10. maja 2015, obenem pa poziva vse strani, naj ta sporazum hitro in učinkovito izvajajo, in mednarodno skupnost, naj da na voljo potrebna finančna sredstva; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja organizacijo foruma za spravo, ki je potekal v glavnem mestu Bangui, in podpis sporazuma za razorožitev, demobilizacijo, ponovno vključevanje in vračanje nekdanjih borcev z dne 10. maja 2015, obenem pa poziva vse strani, naj ta sporazum hitro in učinkovito izvajajo, in mednarodno skupnost, naj da na voljo potrebna finančna sredstva;

| 6. | podpira reforme oboroženih in varnostnih sil ter nadaljevanje večrazsežnostne integrirane stabilizacijske misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA); |
| --- | --- |

6.

podpira reforme oboroženih in varnostnih sil ter nadaljevanje večrazsežnostne integrirane stabilizacijske misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA);

| 7. | pozdravlja učinkovito delo mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki pod afriškim vodstvom (MISCA) ter misij, ki jih izvajajo sile pod vodstvom EU (EUFOR) in francoske sile v operaciji Sangaris; pozdravlja namestitev misije Evropske unije za vojaško svetovanje v Srednjeafriški republiki, vendar obžaluje, ker je prispevek številnih držav članic nezadosten; poziva mednarodno skupnost, naj poveča svoje vojaške zmogljivosti v tej državi in zagotovi vso potrebno podporo za okrepitev mednarodnih varnostnih sil, ki so večinoma afriške; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja učinkovito delo mednarodne podporne misije v Srednjeafriški republiki pod afriškim vodstvom (MISCA) ter misij, ki jih izvajajo sile pod vodstvom EU (EUFOR) in francoske sile v operaciji Sangaris; pozdravlja namestitev misije Evropske unije za vojaško svetovanje v Srednjeafriški republiki, vendar obžaluje, ker je prispevek številnih držav članic nezadosten; poziva mednarodno skupnost, naj poveča svoje vojaške zmogljivosti v tej državi in zagotovi vso potrebno podporo za okrepitev mednarodnih varnostnih sil, ki so večinoma afriške;

| 8. | spodbuja prizadevanja prehodne oblasti za ponovno vzpostavitev zaupanja med vsemi prebivalci Srednjeafriške republike in za spopadanje s številnimi izzivi, kot so vračanje beguncev in oseb, razseljenih znotraj države, ponovna vzpostavitev lokalnih oblasti, vzpostavitev pravosodnega sistema in učinkovite upravne infrastrukture, boj proti korupciji in vzpostavitev osnovnih storitev, zlasti na področjih zdravja in izobraževanja; |
| --- | --- |

8.

spodbuja prizadevanja prehodne oblasti za ponovno vzpostavitev zaupanja med vsemi prebivalci Srednjeafriške republike in za spopadanje s številnimi izzivi, kot so vračanje beguncev in oseb, razseljenih znotraj države, ponovna vzpostavitev lokalnih oblasti, vzpostavitev pravosodnega sistema in učinkovite upravne infrastrukture, boj proti korupciji in vzpostavitev osnovnih storitev, zlasti na področjih zdravja in izobraževanja;

| 9. | opozarja, da je pomembno, da se svobodne, poštene in pregledne volitve, ki bodo odprte za vse, tudi tiste, ki se vračajo v državo, in notranje razseljene osebe, izvedejo pred koncem leta 2015; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je pomembno, da se svobodne, poštene in pregledne volitve, ki bodo odprte za vse, tudi tiste, ki se vračajo v državo, in notranje razseljene osebe, izvedejo pred koncem leta 2015;

| 10. | poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi vsa sredstva, potrebna za organizacijo teh volitev, zlasti v okviru programa za nudenje pomoči pri izvedbi volitev; |
| --- | --- |

10.

poziva mednarodno skupnost, naj zagotovi vsa sredstva, potrebna za organizacijo teh volitev, zlasti v okviru programa za nudenje pomoči pri izvedbi volitev;

| 11. | izraža zaskrbljenost zaradi humanitarnih razmer v Srednjeafriški republiki in nevarnosti, da bo prišlo do hudega pomanjkanja hrane; poziva mednarodno skupnost, naj aktivira vsa potrebna sredstva in izboljša usklajevanje med različnimi donatorji; |
| --- | --- |

11.

izraža zaskrbljenost zaradi humanitarnih razmer v Srednjeafriški republiki in nevarnosti, da bo prišlo do hudega pomanjkanja hrane; poziva mednarodno skupnost, naj aktivira vsa potrebna sredstva in izboljša usklajevanje med različnimi donatorji;

| 12. | pozdravlja vedno večjo podporo, ki jo Evropska unija namenja kot odziv na humanitarno krizo; izraža zaskrbljenost zaradi omejevanja dostopa do humanitarne pomoči in obsoja primere napadov na humanitarne delavce; pozdravlja odločitev Evropske unije glede dodelitve sredstev Čadu in Kamerunu, da bosta lahko financirala svoja humanitarna prizadevanja in pomagala ljudem v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja vedno večjo podporo, ki jo Evropska unija namenja kot odziv na humanitarno krizo; izraža zaskrbljenost zaradi omejevanja dostopa do humanitarne pomoči in obsoja primere napadov na humanitarne delavce; pozdravlja odločitev Evropske unije glede dodelitve sredstev Čadu in Kamerunu, da bosta lahko financirala svoja humanitarna prizadevanja in pomagala ljudem v Srednjeafriški republiki;

| 13. | poziva mednarodno skupnost, naj pomaga oblastem držav v soseščini Srednjeafriške republike, ki so občutile posledice tega spora, zlasti z vidika nudenja zatočišča beguncem; |
| --- | --- |

13.

poziva mednarodno skupnost, naj pomaga oblastem držav v soseščini Srednjeafriške republike, ki so občutile posledice tega spora, zlasti z vidika nudenja zatočišča beguncem;

| 14. | poziva oblasti Srednjeafriške republike, naj s podporo večrazsežnostne integrirane stabilizacijske misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA) sprejmejo praktične ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva ter zagotavljanje varnosti in enotnosti svojega ozemlja, pri tem pa v celoti spoštujejo svoje obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnega humanitarnega prava in prava o beguncih; |
| --- | --- |

14.

poziva oblasti Srednjeafriške republike, naj s podporo večrazsežnostne integrirane stabilizacijske misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA) sprejmejo praktične ukrepe za zaščito civilnega prebivalstva ter zagotavljanje varnosti in enotnosti svojega ozemlja, pri tem pa v celoti spoštujejo svoje obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnega humanitarnega prava in prava o beguncih;

| 15. | močno obsoja trdovratno nasilje, ki je prizadelo tolikšno število ljudi in zaradi katerega je bilo več kot 8 50  000 ljudi prisiljenih zbežati, pa tudi kršitve mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic, vključno z izvensodnimi in naglimi usmrtitvami, prisilnimi izginotji, samovoljnimi aretacijami in pridržanji, mučenjem in spolnim nasiljem, ter poziva k sprejetju odločnih ukrepov za pomoč žrtvam, zlasti z zagotavljanjem zdravstvenih storitev na področju reproduktivnega in spolnega zdravja; |
| --- | --- |

15.

močno obsoja trdovratno nasilje, ki je prizadelo tolikšno število ljudi in zaradi katerega je bilo več kot 8 50  000 ljudi prisiljenih zbežati, pa tudi kršitve mednarodnega humanitarnega prava in človekovih pravic, vključno z izvensodnimi in naglimi usmrtitvami, prisilnimi izginotji, samovoljnimi aretacijami in pridržanji, mučenjem in spolnim nasiljem, ter poziva k sprejetju odločnih ukrepov za pomoč žrtvam, zlasti z zagotavljanjem zdravstvenih storitev na področju reproduktivnega in spolnega zdravja;

| 16. | poziva vlado Srednjeafriške republike, naj podpre preiskavo vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu, ki jo izvaja Mednarodno kazensko sodišče, in poziva oblasti Srednjeafriške republike, naj identificirajo, preganjajo in kaznujejo vse, ki so zanje odgovorni; |
| --- | --- |

16.

poziva vlado Srednjeafriške republike, naj podpre preiskavo vojnih zločinov in zločinov proti človeštvu, ki jo izvaja Mednarodno kazensko sodišče, in poziva oblasti Srednjeafriške republike, naj identificirajo, preganjajo in kaznujejo vse, ki so zanje odgovorni;

| 17. | poziva k takojšnjemu izvajanju sporazuma z dne 5. maja 2015 o izpustitvi otrok vojakov; |
| --- | --- |

17.

poziva k takojšnjemu izvajanju sporazuma z dne 5. maja 2015 o izpustitvi otrok vojakov;

| 18. | poziva Združene narode k preglednemu sodelovanju s francoskimi oblastmi pri preiskovanju obtožb, ki francoske vojake bremenijo posilstva otrok; |
| --- | --- |

18.

poziva Združene narode k preglednemu sodelovanju s francoskimi oblastmi pri preiskovanju obtožb, ki francoske vojake bremenijo posilstva otrok;

| 19. | pozdravlja sklep varnostnega sveta OZN o uvedbi prepovedi uvoza orožja v Srednjeafriško republiko; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja sklep varnostnega sveta OZN o uvedbi prepovedi uvoza orožja v Srednjeafriško republiko;

| 20. | poziva oblasti Srednjeafriške republike, naj pripravijo nacionalno strategijo za boj proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov in mrežam, ki se ukvarjajo z njihovim tihotapljenjem, in predlaga sprejetje časovnega načrta, ki bo vseboval jasne kazalnike, in vzpostavitev zunanjega sistema za spremljanje, kar bo Srednjeafriški republiki omogočilo, da se ponovno pridruži procesu Kimberly in pobudi za preglednost panog pridobivanja surovin; |
| --- | --- |

20.

poziva oblasti Srednjeafriške republike, naj pripravijo nacionalno strategijo za boj proti nezakonitemu izkoriščanju naravnih virov in mrežam, ki se ukvarjajo z njihovim tihotapljenjem, in predlaga sprejetje časovnega načrta, ki bo vseboval jasne kazalnike, in vzpostavitev zunanjega sistema za spremljanje, kar bo Srednjeafriški republiki omogočilo, da se ponovno pridruži procesu Kimberly in pobudi za preglednost panog pridobivanja surovin;

| 21. | poziva k hitri uvedbi zavezujoče evropske zakonodaje, ki bo gospodarskim subjektom, tudi tistim zunaj Evrope, preprečila, da bi na evropskih trgih prodajali rudnine, ki se uporabljajo za financiranje spopadov; |
| --- | --- |

21.

poziva k hitri uvedbi zavezujoče evropske zakonodaje, ki bo gospodarskim subjektom, tudi tistim zunaj Evrope, preprečila, da bi na evropskih trgih prodajali rudnine, ki se uporabljajo za financiranje spopadov;

| 22. | predlaga, naj Združeni narodi pod okriljem večrazsežnostne integrirane stabilizacijske misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA) ustanovijo enoto za boj proti tihotapljenju diamantov, zlata in slonovine ter divjega lova za vojaške namene; |
| --- | --- |

22.

predlaga, naj Združeni narodi pod okriljem večrazsežnostne integrirane stabilizacijske misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki (MINUSCA) ustanovijo enoto za boj proti tihotapljenju diamantov, zlata in slonovine ter divjega lova za vojaške namene;

| 23. | pozdravlja ustanovitev skrbniškega sklada Bêkou, ki ga je vzpostavila Evropska unija, in prispevke Francije, Nemčije, Nizozemske, Italije in Švice ter poziva ostale države članice EU in druge donatorje, naj tudi sami prispevajo vanj; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja ustanovitev skrbniškega sklada Bêkou, ki ga je vzpostavila Evropska unija, in prispevke Francije, Nemčije, Nizozemske, Italije in Švice ter poziva ostale države članice EU in druge donatorje, naj tudi sami prispevajo vanj;

| 24. | opozarja, da sta udeležba in zastopanost žensk in civilne družbe v procesu tranzicije nujna za njegovo uspešnost; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da sta udeležba in zastopanost žensk in civilne družbe v procesu tranzicije nujna za njegovo uspešnost;

| 25. | pozdravlja prizadevanja verskih voditeljev za preprečitev sektaškega konflikta in ohranitev tradicionalnega mirnega sobivanja; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja prizadevanja verskih voditeljev za preprečitev sektaškega konflikta in ohranitev tradicionalnega mirnega sobivanja;

| 26. | naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, visoki predstavnici Unije/podpredsednici Komisije, prehodnim oblastem Srednjeafriške republike, institucijam Afriške unije, Gospodarski skupnosti srednjeafriških držav in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

26.

naroči sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta Svetu AKP-EU, Evropski komisiji, visoki predstavnici Unije/podpredsednici Komisije, prehodnim oblastem Srednjeafriške republike, institucijam Afriške unije, Gospodarski skupnosti srednjeafriških držav in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejela jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 17. junija 2015 v Suvi (Fidži).

1

(2)  Sprejela jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 17. junija 2015 v Suvi (Fidži).

2

(3)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

3

(4)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

4

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637=1412922281378=EN

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Sprejela jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 17. junija 2015 v Suvi (Fidži).

9

(10)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

10

(11)  UL L 287, 28.10.2005, str. 4.

11

(12)  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

12

(13)  UL C 72 E, 11.3.2014, str. 21.

13

(14)  Sprejela jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 17. junija 2015 v Suvi (Fidži).

14

(15)  UL C 15 E, 21.1.2010, str. 1.

15

(16)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 44.

16

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA -PROV(2013)0578.

18

(19)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Sprejela jo je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU 17. junija 2015 v Suvi (Fidži).

21

---