# Euroopan unionin C 391/24.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 391 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta24. marraskuuta 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 391

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta24. marraskuuta 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | 29. istuntojakso pidettiin Suvassa (Fidži) 15.–17. kesäkuuta 2015 |
| 2015/C 391/01 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 15. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2015/C 391/02 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 16. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja | 6 |
| 2015/C 391/03 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 17. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja | 11 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

29. istuntojakso pidettiin Suvassa (Fidži) 15.–17. kesäkuuta 2015

2015/C 391/01

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 15. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2015/C 391/02

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 16. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja

6

2015/C 391/03

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 17. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja

11

---

| MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely) |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely) |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely) |

MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely)

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely)

(Menettely määräytyy säädösesityksen oikeusperustan mukaan.)

VALIOKUNNISTA KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| AFET: | Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |
| DEVE: | Kehitysyhteistyövaliokunta |
| INTA: | Kansainvälisen kaupan valiokunta |
| BUDG: | Budjettivaliokunta |
| CONT: | Talousarvion valvontavaliokunta |
| ECON: | Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| EMPL: | Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| ENVI: | Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| ITRE: | Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| IMCO: | Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| TRAN: | Liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| REGI: | Aluekehitysvaliokunta |
| AGRI: | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| PECH: | Kalatalousvaliokunta |
| CULT: | Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| JURI: | Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| LIBE: | Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| AFCO: | Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| FEMM: | Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| PETI: | Vetoomusvaliokunta |
| DROI: | Ihmisoikeuksien alivaliokunta |
| SEDE: | Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta |

AFET:

Ulkoasiainvaliokunta

DEVE:

Kehitysyhteistyövaliokunta

INTA:

Kansainvälisen kaupan valiokunta

BUDG:

Budjettivaliokunta

CONT:

Talousarvion valvontavaliokunta

ECON:

Talous- ja raha-asioiden valiokunta

EMPL:

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

ENVI:

Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

ITRE:

Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

IMCO:

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

TRAN:

Liikenne- ja matkailuvaliokunta

REGI:

Aluekehitysvaliokunta

AGRI:

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

PECH:

Kalatalousvaliokunta

CULT:

Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

JURI:

Oikeudellisten asioiden valiokunta

LIBE:

Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

AFCO:

Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

FEMM:

Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

PETI:

Vetoomusvaliokunta

DROI:

Ihmisoikeuksien alivaliokunta

SEDE:

Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta

POLIITTISISTA RYHMISTÄ KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| PPE: | Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) |
| --- | --- |
| S&D: | Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä |
| ECR: | Euroopan konservatiivit ja reformistit |
| ALDE: | Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä |
| GUE/NGL: | Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto |
| Verts/ALE: | Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä |
| EFDD: | Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa |
| NI: | Sitoutumattomat |

PPE:

Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit)

S&D:

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

ECR:

Euroopan konservatiivit ja reformistit

ALDE:

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä

GUE/NGL:

Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto

Verts/ALE:

Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä

EFDD:

Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa

NI:

Sitoutumattomat

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

29. istuntojakso pidettiin Suvassa (Fidži) 15.–17. kesäkuuta 2015

| 24.11.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 391/1

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

MAANANTAINA 15. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2015/C 391/01)

Sisältö

| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 2 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 2 |
| --- | --- |

| Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 28. istuntojakson viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 160, 13.5.2015) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset mukaan lukien 14. kesäkuuta 2015 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Komission kyselytunti | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Komission yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 28. istuntojaksolla hyväksymien päätöslauselmien johdosta toteuttamat toimenpiteet | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Sijoitusten ja kaupan, myös infrastruktuurin, rahoitus AKT-valtioissa EU:n yhdistämismekanismin avulla | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten raportti | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

MAANANTAINA 15. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00.)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Fidžin parlamentin puhemies Jiko Luveni, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Fitz A. Jackson, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel ja Fidžin tasavallan pääministeri Josaia V. Bainimarama.

(Istunto keskeytettiin klo 12.10 ja sitä jatkettiin klo 15.09.)

PUHETTA JOHTI: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että Cotonoun sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti oli esitetty yksi pyyntö ei-parlamentaarisen edustajan hyväksymiseksi poikkeuksellisesti ylivoimaisen esteen takia. Kyseisen edustajan läsnäolo kirjataan ylös ja hänen nimensä lisätään tämän pöytäkirjan liitteeseen.

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP101.763)

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT-neuvosto ei valitettavasti ole edustettuna istuntojaksolla Vanuatun parlamentissa Vanuatun hallitukselle esitetyn epäluottamuslauseen vuoksi. AKT-neuvoston kyselytunnille tarkoitettuihin kysymyksiin vastataan kirjallisesti.

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 28. istuntojakson viimeisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 160, 13.5.2015).

Pöytäkirja hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset mukaan lukien 14. kesäkuuta 2015 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 14. kesäkuuta 2015 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Tehtiin seuraavat päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt, jotka voidaan hyväksyä 31. istuntojaksolla: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | Osallistumiseen perustuvan hallinnon parantaminen hajauttamalla ja vahvistamalla demokratiaa ja paikallishallintoa |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt, jotka voidaan hyväksyä 31. istuntojaksolla:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

Osallistumiseen perustuvan hallinnon parantaminen hajauttamalla ja vahvistamalla demokratiaa ja paikallishallintoa

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Maanosan laajuinen vapaakauppa-alue Afrikassa – mahdollisuudet edistää Afrikan sisäistä kauppaa ja sen mahdolliset edut AKT:lle |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Maanosan laajuinen vapaakauppa-alue Afrikassa – mahdollisuudet edistää Afrikan sisäistä kauppaa ja sen mahdolliset edut AKT:lle

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välinen siirtolaisuus: syyt, seuraukset ja strategiat yhteistä hallintaa varten |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

AKT:n ja EU:n jäsenvaltioiden välinen siirtolaisuus: syyt, seuraukset ja strategiat yhteistä hallintaa varten

| b) | Pidetään 13. alueellinen kokous eteläisessä Afrikassa 2.–6. marraskuuta 2015 |
| --- | --- |

b)

Pidetään 13. alueellinen kokous eteläisessä Afrikassa 2.–6. marraskuuta 2015

| c) | Järjestetään työvaliokunnan matka Milanon maailmannäyttelyyn 2015 sekä tiedonkeruumatka Lampedusalle 26.–28. syyskuuta 2015 |
| --- | --- |

c)

Järjestetään työvaliokunnan matka Milanon maailmannäyttelyyn 2015 sekä tiedonkeruumatka Lampedusalle 26.–28. syyskuuta 2015

| d) | Järjestetään tiedonkeruumatka Zimbabween ennen vuoden 2015 loppua edellyttäen, että Zimbabwen kanssa pystytään sopimaan jostakin sopivasta ajankohdasta |
| --- | --- |

d)

Järjestetään tiedonkeruumatka Zimbabween ennen vuoden 2015 loppua edellyttäen, että Zimbabwen kanssa pystytään sopimaan jostakin sopivasta ajankohdasta

| e) | Peruutetaan Burundiin suunniteltu vaalitarkkailuvaltuuskunta maassa vallitsevien olosuhteiden vuoksi |
| --- | --- |

e)

Peruutetaan Burundiin suunniteltu vaalitarkkailuvaltuuskunta maassa vallitsevien olosuhteiden vuoksi

| f) | Vahvistetaan, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojakso pidetään 7.–9. joulukuuta 2015 Mosambikissa. |
| --- | --- |

f)

Vahvistetaan, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojakso pidetään 7.–9. joulukuuta 2015 Mosambikissa.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti edustajakokoukselle, että naisten foorumi oli kokoontunut lauantaiaamuna ja sen yhteispuheenjohtajina olivat toimineet Kashetu Kyenge ja Ana Rita Sithole (Mosambik). Kokouksen aiheena oli ollut ”Naisten ihmisarvoisen työn ja työpaikkojen tasa-arvon kunnioittamisen edistäminen”.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavista määräajoista:

| — | Vanuatun (ja sen naapurivaltioiden) luonnonkatastrofia ja seuraavia toimenpiteitä, alueellinen yhteistyö mukaan luettuna, sekä Keski-Afrikan tasavallan tilannetta koskeviin kompromissipäätöslauselmiin esitettävät tarkistukset: tiistai 16. kesäkuuta 2015 klo 12.00; |
| --- | --- |

—

Vanuatun (ja sen naapurivaltioiden) luonnonkatastrofia ja seuraavia toimenpiteitä, alueellinen yhteistyö mukaan luettuna, sekä Keski-Afrikan tasavallan tilannetta koskeviin kompromissipäätöslauselmiin esitettävät tarkistukset: tiistai 16. kesäkuuta 2015 klo 12.00;

| — | äänestysmenetelmiä koskevat pyynnöt: keskiviikko 17. kesäkuuta 2015 klo 10.00 kirjallisena. |
| --- | --- |

—

äänestysmenetelmiä koskevat pyynnöt: keskiviikko 17. kesäkuuta 2015 klo 10.00 kirjallisena.

4.   Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma

Neven Mimica kertoi EU:n valmistelemista sitoumuksista kolmea merkittävää vuonna 2015 järjestettävää kehitystyöaiheista kansainvälistä konferenssia varten: kolmas kehitysavun rahoitusta käsittelevä kansainvälinen konferenssi Addis Abebassa, Yhdistyneiden kansakuntien huippukokous, jossa hyväksytään vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevat kehitystavoitteet ja joka pidetään New Yorkissa, sekä Yhdistyneiden kansakuntien COP21-ilmastonmuutoskokous Pariisissa. EU:n kunnianhimoiset julkista kehitysapua ja kasvihuonekaasujen vähentämistavoitteita koskevat sitoumukset eivät riitä. Muiden samanmielisten maiden ja instituutioiden olisi myös annettava sitoumuksia, jos kestävää kehitystä ja ilmastonmuutosta koskevat tavoitteet halutaan saavuttaa. AKT:n ja EU:n yhteisellä kannalla näissä kolmessa konferenssissa olisi suuri painoarvo neuvotteluissa. Komission jäsen Mimica korosti myös, että tarvitaan vastuuvelvollisuutta ja tehokkaita mekanismeja sitoumusten noudattamisen seuraamiseksi.

5.   Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye

Puheenvuorot: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Tšad), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malawi), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez ja Michael Gahler.

Keskustelu painottui ilmastonmuutokseen ja katastrofiriskin vähentämiseen, ja siinä käytettiin puheenvuoroja muun muassa EU:n ilmastonmuutokseen liittyvistä sitoumuksista, ilmastonmuutokseen liittyvien sitoumusten innovatiivisesta rahoituksesta ja seurannasta, ilmastonmuutoksen, muuttoliikkeen ja luonnonkatastrofien välisistä yhteyksistä sekä tulevien Euroopan kehitysrahastojen budjetoinnista.

Komission jäsen Mimica vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin catch-the-eye-menettelyssä noudatetun järjestyksen mukaisesti.

6.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 18 kysymystä.

Komissio oli jo aiemmin vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Mimica vastasi suullisesti seuraavien jäsenten esittämiin lisäkysymyksiin:

| | kysymys nro 6, esittäjä Michèle Rivasi, AKT:n ja EU:n yhteisestä kannasta ilmastoneuvotteluja varten |
| --- | --- |

kysymys nro 6, esittäjä Michèle Rivasi, AKT:n ja EU:n yhteisestä kannasta ilmastoneuvotteluja varten

| | kysymys nro 7, esittäjä Catherine Bearder, luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvaa rikollisuutta käsitelleestä konferenssista, joka pidettiin Kasanessa Botswanassa |
| --- | --- |

kysymys nro 7, esittäjä Catherine Bearder, luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvaa rikollisuutta käsitelleestä konferenssista, joka pidettiin Kasanessa Botswanassa

| | kysymys nro 8, esittäjä Louis-Joseph Manscour (jonka sijaisena toimi Derek Vaughan), muiden kuin tartuntatautien torjunnasta AKT-valtioissa |
| --- | --- |

kysymys nro 8, esittäjä Louis-Joseph Manscour (jonka sijaisena toimi Derek Vaughan), muiden kuin tartuntatautien torjunnasta AKT-valtioissa

| | kysymys nro 9, esittäjä Eider Gardiazabal Rubial (jonka sijaisena toimi Derek Vaughan), ihmisoikeuksien puolustajien vainoamisen vaikutuksesta HIViin/AIDSiin |
| --- | --- |

kysymys nro 9, esittäjä Eider Gardiazabal Rubial (jonka sijaisena toimi Derek Vaughan), ihmisoikeuksien puolustajien vainoamisen vaikutuksesta HIViin/AIDSiin

| | kysymys nro 11, esittäjä David Martin, talouskumppanuussopimuksiin sisältyvistä ihmisoikeuslausekkeista |
| --- | --- |

kysymys nro 11, esittäjä David Martin, talouskumppanuussopimuksiin sisältyvistä ihmisoikeuslausekkeista

| | kysymys nro 12, esittäjä Pavel Telička (jonka sijaisena toimi Petr Jezek), asekauppaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

kysymys nro 12, esittäjä Pavel Telička (jonka sijaisena toimi Petr Jezek), asekauppaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanosta

| | kysymys nro 13, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Norbert Neuser), Päiväntasaajan Guinean tasavallasta |
| --- | --- |

kysymys nro 13, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Norbert Neuser), Päiväntasaajan Guinean tasavallasta

| | kysymys nro 16, esittäjä Nathalie Griesbeck, väestörekistereistä ja tilastoista. |
| --- | --- |

kysymys nro 16, esittäjä Nathalie Griesbeck, väestörekistereistä ja tilastoista.

Kysymysten 1, 2, 5, 10, 14, 17 ja 18 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten 3, 4 ja 15 esittäjät eivät olleet paikalla.

7.   Komission yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 28. istuntojaksolla hyväksymien päätöslauselmien johdosta toteuttamat toimenpiteet

Kokousaineistoon oli sisällytetty asiakirja, joka koski komission yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Strasbourgissa joulukuussa 2014 hyväksymien päätöslauselmien johdosta toteuttamia toimenpiteitä.

8.   Sijoitusten ja kaupan, myös infrastruktuurin, rahoitus AKT-valtioissa EU:n yhdistämismekanismin avulla

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Malement Liahosoa (Madagaskar) ja David Martin

Malement Liahosoa (Madagaskar) ja David Martin esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Andre R. Worrell (Barbados), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambia), Joyce Laboso (Kenia), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritania), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Tšad), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C.M. Mutati (Sambia), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belize) ja Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Avustusten ja lainojen yhdistämisen ansiosta on mahdollista saada liikkeelle yksityisen sektorin rahoitusta. Tämän johdosta kehitystyön käyttöön saadaan enemmän varoja. Näin ollen matalat korot tekisivät suuren riskin tai alhaisen voittomarginaalin hankkeista elinkelpoisia. Ollakseen tehokasta avustusten ja lainojen yhdistämisen olisi perustuttava läpinäkyviin menettelyihin, joilla varmistetaan, että täydentävyyden periaatetta noudatetaan ja että vastaanottajamaan hallitus osallistuu prosessiin. Jäsenten pieni vähemmistö ilmaisi vastustavansa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien käyttöä.

David Martin päätti keskustelun.

9.   Talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten raportti

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja Xavier Verboven, esitteli aiheen

Xavier Verboven esitteli talouselämän toimijoiden ja työmarkkinaosapuolten valmisteluja kehitysavun rahoitusta, vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevia kehitystavoitteita ja ilmastonmuutosta käsitteleviä kansainvälisiä konferensseja varten.

Puheenvuorot: Michael George Peyrefitte (Belize), Adjedoue Weidou (Tšad), Louis Michel, Ousmane Kaba (Guinea), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Papua-Uusi-Guinea), Jo Leinen, James Munthali (Malawi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser, joka käytti työjärjestyspuheenvuoron, Fitz A. Jackson (yhteispuheenjohtaja), Netty Baldeh (Gambia), Mohamed Ben Oumar (Niger) ja Arne Gericke.

Xavier Verboven päätti keskustelun.

(Istunto päättyi klo 18.58.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 24.11.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 391/6

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLISEN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TIISTAINA 16. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2015/C 391/02)

Sisältö

| 1. | Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Latvian ulkoministerin Edgars Rinkēvičsin julkilausuma | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Euroopan unionin neuvoston kyselytunti | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Keskustelu Euroopan unionin neuvoston kanssa – catch-the-eye | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kulttuurinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet AKT- ja EU-maissa | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Luonnonvarat | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Meret/valtameret (ilmastonmuutos, biodiversiteetti, uusiutuva energia, kalastus, meriturvallisuus ja merirosvous, merenpohjan öljy ja mineraalit) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kiireellinen aihe nro 1: Vanuatun (ja naapurivaltioiden) luonnonkatastrofi: tulevat toimet ja alueellinen yhteistyö | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät haasteet ja mahdollisuudet AKT-valtioissa | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

TIISTAINA 16. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.05.)

PUHETTA JOHTI: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

Adjedoue Weidou (Tšad) kertoi N’Djamenassa Tšadissa tehdyistä itsemurhaiskuista, joissa 23 ihmistä sai surmansa ja yli sata loukkaantui.

1.   Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Latvian ulkoministerin Edgars Rinkēvičsin julkilausuma

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja Latvian ulkoministeri Edgars Rinkēvičs korosti, että vuosi 2015 on erittäin merkittävä kehitystyön kannalta. EU:n ja AKT:n välinen hyvä yhteistyö on keskeisessä asemassa kolmessa tärkeässä kansainvälisessä konferenssissa, jotka ovat kolmas kehitysavun rahoitusta käsittelevä kansainvälinen konferenssi Addis Abebassa, Yhdistyneiden kansakuntien huippukokous, jossa hyväksytään vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevat kehitystavoitteet ja joka pidetään New Yorkissa, sekä Yhdistyneiden kansakuntien COP21-ilmastonmuutoskokous Pariisissa. Hän korosti sitoutumista työskentelyyn yhdessä Tyynenmeren alueen ja sen pienten saarikehitysmaiden kanssa sekä niiden kanssa tehtävän alueellisen yhteistyön edistämistä.

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja toivoi EU:lta kokonaisvaltaista reagointia muuttoliikkeeseen mukaan lukien ihmissalakuljetusverkostojen torjuminen, muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen sekä aktiivisen yhteistyön tekeminen AKT-maiden kanssa. Hän korosti talouskumppanuussopimusten, jotka kattavat nykyisellään valtaosan Saharan eteläpuoleisen Afrikan väestöstä, merkitystä, sillä ne ovat dynaamisia välineitä köyhyyden poistamiseksi ja alueellisen yhteistyön edistämiseksi. Cotonoun sopimuksen päättyminen vuonna 2020 on sekä haaste että mahdollisuus. EU aikoo toteuttaa julkisia kuulemisia kuluvan vuoden loppuun asti.

2.   Euroopan unionin neuvoston kyselytunti

Neuvostolle esitettiin yhteensä 21 kysymystä. Koska AKT-neuvosto ei voinut osallistua istuntoon, vain 12 (Euroopan unionin neuvostolle osoitettuun) kysymykseen vastattiin.

Edgars Rinkēvičs vastasi Euroopan unionin neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | suullinen kysymys nro 18, esittäjä Catherine Bearder, muuttoliikkeestä |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 18, esittäjä Catherine Bearder, muuttoliikkeestä

| | suullinen kysymys nro 19, esittäjä Nathalie Griesbeck, AKT:n ja EU:n yhteistyöstä muuttoliikkeen alalla ja toimista ihmissalakuljetuksen torjumiseksi |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 19, esittäjä Nathalie Griesbeck, AKT:n ja EU:n yhteistyöstä muuttoliikkeen alalla ja toimista ihmissalakuljetuksen torjumiseksi

| | suullinen kysymys nro 20, esittäjä Davor Ivo Stier, Cotonoun sopimuksen jälkeisistä puitteista – hyvä hallinto keskeisenä osatekijänä |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 20, esittäjä Davor Ivo Stier, Cotonoun sopimuksen jälkeisistä puitteista – hyvä hallinto keskeisenä osatekijänä

| | suullinen kysymys nro 21, esittäjä Marielle de Sarnez, EU:n ja AKT:n välisestä yhteistyöstä terrorismin torjumiseksi. |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 21, esittäjä Marielle de Sarnez, EU:n ja AKT:n välisestä yhteistyöstä terrorismin torjumiseksi.

Seuraaviin kysymyksiin ei esitetty lisäkysymyksiä:

| | suullinen kysymys nro 10, esittäjä Kashetu Kyenge, EU:n reagoinnista Keski-Afrikan tasavallan kriisiin |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 10, esittäjä Kashetu Kyenge, EU:n reagoinnista Keski-Afrikan tasavallan kriisiin

| | suullinen kysymys nro 11, esittäjä Ignazio Corrao, Yhdysvaltain ja Kuuban suhteiden vaikutuksista Kuuban ja EU:n suhteisiin |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 11, esittäjä Ignazio Corrao, Yhdysvaltain ja Kuuban suhteiden vaikutuksista Kuuban ja EU:n suhteisiin

| | suullinen kysymys nro 12, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Norbert Neuser), hauraista valtioista |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 12, esittäjä Enrique Guerrero Salom (jonka sijaisena toimi Norbert Neuser), hauraista valtioista

| | suullinen kysymys nro 13, esittäjä Louis-Joseph Manscour (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), EU:n reagoinnista ebolaepidemiaan |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 13, esittäjä Louis-Joseph Manscour (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), EU:n reagoinnista ebolaepidemiaan

| | suullinen kysymys nro 14, esittäjä Piernicola Pedicini (jonka sijaisena toimi Ignazio Corrao) Nigeriasta: toimintamalli ebolan kitkemiseksi? |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 14, esittäjä Piernicola Pedicini (jonka sijaisena toimi Ignazio Corrao) Nigeriasta: toimintamalli ebolan kitkemiseksi?

| | suullinen kysymys nro 15, esittäjät Laura Agea, Isabella Adinolfi ja Laura Ferrara (joiden sijaisena toimi Ignazio Corrao), ilmastopakolaisen aseman tunnustamisesta |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 15, esittäjät Laura Agea, Isabella Adinolfi ja Laura Ferrara (joiden sijaisena toimi Ignazio Corrao), ilmastopakolaisen aseman tunnustamisesta

| | suullinen kysymys nro 16, esittäjä David Martin, kaupan helpottamisesta |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 16, esittäjä David Martin, kaupan helpottamisesta

| | suullinen kysymys nro 17, esittäjä Eider Gardiazabal Rubial (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), HLBTI-ihmisten tilanteesta Afrikassa |
| --- | --- |

suullinen kysymys nro 17, esittäjä Eider Gardiazabal Rubial (jonka sijaisena toimi Kashetu Kyenge), HLBTI-ihmisten tilanteesta Afrikassa

3.   Keskustelu Euroopan unionin neuvoston kanssa – catch-the-eye

Puheenvuorot: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez ja Louis Michel.

Keskustelua ei voitu käydä, koska Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja joutui poistumaan paikalta. Jäsenet ilmaisivat tyrmistyksensä. Yhteispuheenjohtajat lähettävät kirjeen komission varapuheenjohtajalle / korkealle edustajalle, joka oli pyytänyt ministeriä osallistumaan tilaisuuteen hänen puolestaan, sekä neuvoston puheenjohtajavaltion pääministerille.

4.   Kulttuurinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet AKT- ja EU-maissa

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Abdoulaye Touré (Norsunluurannikko) ja Davor Ivo Stier

Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), joka toimi yhteisesittelijä Abdoulaye Tourén (Norsunluurannikko) sijaisena, ja Davor Ivo Stier esittelivät mietinnön

Puheenvuorot: Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etiopia), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambia), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenia), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritania), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Tšad), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Guinea) ja Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto).

Jäsenet totesivat monien kulttuurien katoavan melko nopeasti niiden suullisen perinteen vuoksi ottaen huomioon myös globalisaation vaikutuksen. Samalla nämä kulttuuriperinteet muokkaavat identiteettiä ja suojaavat yhteisöjä radikalisoitumiselta. Tämän vuoksi kulttuurien monimuotoisuutta olisi kunnioitettava ja edistettävä. Jäsenet korostivat kuitenkin, ettei kulttuurieroja saisi käyttää ihmisoikeuksia koskevien yhteisten periaatteiden, kuten syrjimättömyysperiaatteen, loukkaamisen oikeuttamiseen. Jotkut jäsenet totesivat, että kulttuuriperinnön säilyttäminen on tärkeämpää kuin HLBTI-ihmisten uusiin oikeuksiin keskittyminen. Monet muut jäsenet olivat eri mieltä.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti) ja Davor Ivo Stier päättivät keskustelun.

5.   Luonnonvarat

Keskustelu Papua-Uuden-Guinean kansallisesta suunnittelusta vastaavan ministerin Charles Abelin kanssa

Papua-Uuden-Guinean kansallisesta suunnittelusta vastaava ministeri Charles Abel esitteli luonnonvaroja koskeneen aiheen.

Puheenvuorot: Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Tšad), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Sambia), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), James Kembi Gitura (Kenia) ja Peter Craig-McQuaide (Euroopan komissio).

Charles Abel kertoi hallituksensa resurssienhallintapolitiikasta ja painotti, että aiemmin tehdyistä virheistä oli otettu opiksi ja että nyt keskityttiin vastuulliseen hankintaan, (ympäristön kannalta) kestävään resurssien hallintaan, korruption torjuntaan sekä sen varmistamiseen, että paikallinen väestö hyötyy maan luonnonvaroista.

Jäsenet pitivät suorapuheista julkilausumaa myönteisenä ja korostivat, että AKT-maat voisivat oppia kyseisestä kokemuksesta. Esille otettiin muiden muassa seuraavat aiheet: avoimuuden tarve, vahvempi parlamentaarinen valvonta, verouudistus, mineraalien jäljitettävyys, kansalaisyhteiskunnan valvontarooli sekä valtiollisten sijoitusrahastojen perustaminen tulojen käyttämiseksi tulevien sukupolvien hyväksi sekä yhtiöiden saattaminen vastuuseen ympäristövahinkojen korjaamisesta.

(Istunto keskeytettiin klo 12.35 ja sitä jatkettiin klo 15.10.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja Jackson ilmoitti, että Kongon demokraattisen tasavallan viranomaiset olivat ilmoittaneet hänelle, etteivät he pysty isännöimään 12. alueellista kokousta, joka on määrä järjestää 20.–24. heinäkuuta 2015.

6.   Meret/valtameret (ilmastonmuutos, biodiversiteetti, uusiutuva energia, kalastus, meriturvallisuus ja merirosvous, merenpohjan öljy ja mineraalit)

Pääkeskustelu

Kiribatin presidentti Anote Tong kertoi ilmastonmuutoksen hänen maalleen aiheuttamasta eksistentiaalisesta uhasta. Kathy Jetnil-Kijner, runoilija ja kansalaisyhteiskunnan edustaja Marshallinsaarilta, lausui runonsa Dear Matafele Peinem, joka käsittelee ilmastonmuutoksen seurauksia. Hän oli lausunut kyseisen runon myös YK:n ilmastokokouksessa syyskuussa 2014. Läntisen ja keskisen Tyynenmeren kalastuskomission pääjohtaja Feleti Teo kertoi kalastuksenhoidosta Tyynellämerellä.

Puheenvuorot: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Kongon demokraattinen tasavalta), Eirangi Marsters (Cookinsaaret), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidži), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritania), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seychellit), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Tšad), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi ja Kashetu Kyenge.

Keskustelussa käsiteltiin pääasiassa merten ja valtamerten merkitystä ja tarvetta edistää koordinoitua ja johdonmukaista politiikkaa sekä ottaa käyttöön riittävät resurssit bioloisen monimuotoisuuden suojeluun, varmistaa merellisten resurssien kestävyys, hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen sekä varautua rannikkoalueille ja niiden asukkaille aiheutuviin uhkiin. Jäsenet panivat merkille, että monet valtameriin kohdistuvista uhkista aiheutuvat kestämättömistä kulutustottumuksista ja merellisten resurssien liikakäytöstä. He korostivat olevan tärkeää, että Pariisissa joulukuussa 2015 pidettävässä Yhdistyneiden kansakuntien COP21-ilmastonmuutoskokouksessa saadaan aikaan sopimus, ja he vaativat EU:lta ja AKT-valtioilta yhdenmukaista toimintaa kyseisellä foorumilla.

Anote Tong ja Feleti Teo päättivät keskustelun.

7.   Kiireellinen aihe nro 1: Vanuatun (ja naapurivaltioiden) luonnonkatastrofi: tulevat toimet ja alueellinen yhteistyö

YK:n kenttäkoordinaattori ja YK:n kehitysohjelman edustaja Osnat Lubrani kertoi Vanuatulle trooppisen pyörremyrskyn Pamin johdosta annetusta hätäavusta.

Puheenvuorot: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Kongon demokraattinen tasavalta), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenia), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritania), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller ja Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet ilmaisivat syvimmän osanottonsa trooppisen pyörremyrsky Pamin koettelemille maille ja ihmisille ja osoittivat arvostustaan kaikille avustustyöntekijöille näiden tekemän työn johdosta.

Jäsenet kehottivat kansainvälistä yhteisöä ottamaan käyttöön pyörremyrskyn vaurioittamien infrastruktuurien jälleenrakentamiseen tarvittavat varat ja siirtymään kohti pitkän aikavälin kunnostustoimia ja kehitystyötä. Jäsenet myös kehottivat AKT-maiden hallituksia tarkistamaan kehitysstrategioitaan sisällyttämällä niihin toimenpiteitä katastrofiriskien pienentämiseksi ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistämiseksi rakennusten suunnittelussa. Jäsenet muistuttivat olevan tarpeen käsitellä ympäristöpakolaisten ja -siirtolaisten suojelussa esiintyviä lainsäädännöllisiä puutteita.

Kiribatin presidentti Anote Tong kertoi jäsenille Kiribatin toipumisprosessista.

Osnat Lubrani vastasi jäsenten esittämiin kommentteihin.

8.   Peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät haasteet ja mahdollisuudet AKT-valtioissa

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Francesc Gambús esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiopia), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaika), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenia), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritania), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Tšad), Krzysztof Hetman ja Makhosini Hlongwane (Zimbabwe).

PUHETTA JOHTI: Kashetu KYENGE

Varapuheenjohtaja

Puheenvuorot: Marlene Mizzi ja Derek Vaughan.

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Puheenvuoro: Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet totesivat, että koulutus on tärkeää yksilöiden elämänlaadun parantamisen kannalta sekä AKT-maiden kehityksen kannalta. Jäsenet korostivat olevan tärkeää, että varmistetaan ilmainen ja yleinen pääsy perusopetuksen piiriin erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten maaseutuyhteisöjen ja tyttöjen, tapauksessa. Jäsenet painottivat laadukkaan koulutuksen merkitystä kaikilla tasoilla, myös peruskoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa, ja he korostavat, että AKT-maiden on tarjottava koulutukseen riittävästi varoja ja että EU:n on tehtävä koulutuksesta kehitysohjelmiensa ensisijainen osa-alue.

Francesc Gambús ja Musa Hussein Naib (Eritrea) päättivät keskustelun.

(Istunto päättyi klo 19.00.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 24.11.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 391/11

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

KESKIVIIKKONA 17. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2015/C 391/03)

Sisältö

| 1. | Alueellinen yhdentyminen Tyynenmeren alueella | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Kiireellinen asia nro 2: Keski-Afrikan tasavallan tilanne | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | AKT-valtioiden sisäisten tulojen tuottamista koskevien valmiuksien parantaminen | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Taloutta kohtaan tunnetun luottamuksen kehittäminen aidon osallistavan demokratian kautta | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Työryhmien tiivistelmäraportit | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 15. kesäkuuta 2015 iltapäivällä ja tiistaina 16. kesäkuuta 2015 aamulla ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Muut asiat | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojakson aika ja paikka | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| LIITE I | YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO | 16 |
| --- | --- | --- |

LIITE I

| LIITE II | SUVASSA, (FIDŽISSÄ) 15.–17. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNTOJAKSON LÄSNÄOLOLISTA | 20 |
| --- | --- | --- |

LIITE II

| LIITE III | EI-PARLAMENTAARISTEN EDUSTAJIEN AKKREDITOINTI | 24 |
| --- | --- | --- |

LIITE III

| LIITE IV | HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 25 |
| --- | --- | --- |

LIITE IV

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja ihmisoikeuksista AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA sijoitusten ja kaupan, myös infrastruktuurin, rahoituksesta AKT-valtioissa EU:n yhdistämismekanismin avulla | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvistä haasteista ja mahdollisuuksista AKT-valtioissa | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA Vanuatun (ja naapurivaltioiden) luonnonkatastrofista: jatkotoimet, muun muassa edistämällä alueellista yhteistyötä | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | PÄÄTÖSLAUSELMA Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta | 44 |
| --- | --- | --- |

—

KESKIVIIKKONA 17. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.05.)

PUHETTA JOHTI: Fitz A. JACKSON

Yhteispuheenjohtaja

1.   Alueellinen yhdentyminen Tyynenmeren alueella

Keskustelu Tyynenmeren saarten foorumin pääsihteerin Meg Taylorin ja Tyynenmeren alueen yhteisön sihteeristön pääjohtajan Colin Tuikuitongan kanssa

Tyynenmeren saarten foorumin pääsihteeri Meg Taylor ja Tyynenmeren alueen yhteisön sihteeristön pääjohtaja Colin Tuikuitonga kertoivat suunnitelmista Tyynenmeren/Oseanian alueen syvempää yhdentymistä varten, johon sisältyy myös yhdentyminen aluetta pienempien yksiköiden tasolla. He korostivat EU:n roolia alueen tärkeimpänä kehityskumppanina, joskin he painottivat samalla, että kalastuksenhoitopolitiikasta on erimielisyyttä EU:n kanssa.

Puheenvuorot: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Cookinsaaret), Felix C.M. Mutati (Sambia), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fidži), Tu’iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen ja Gediminas Varanavičius (Euroopan unionin Tyynenmeren alueen edustusto).

Jäsenet korostivat alueellisen taloudellisen ja poliittisen yhdentymisen merkitystä globaalistuneessa maailmassa erityisesti Tyynenmeren alueen kannalta ottaen huomioon sen maiden pienen koon, sekä tarvetta tarttua sellaisiin haasteisiin kuin resurssien hallinta, muuttoliike sekä ilmastonmuutoksen aiheuttama uhka. AKT-valtioiden jäsenet pitivät valitettavana Euroopan komission ehdotusta EU:n ja Tyynenmeren alueen talouskumppanuussopimusta koskevien neuvottelujen keskeyttämisestä kalastuksenhoitopolitiikan uudistamisen ajaksi ja kehottivat EU:ta osoittamaan joustavuutta, mikä olisi välttämätöntä sopimuksen aikaansaamiseksi. Euroopan komissio korosti sitoutuvansa jatkossakin EU:n ja Tyynenmeren alueen talouskumppanuussopimuksen saattamiseen valmiiksi jättäen samalla kuitenkin riittävästi aikaa kalavarojen hoidon uudenaikaistamiselle Tyynenmeren alueella.

2.   Kiireellinen asia nro 2: Keski-Afrikan tasavallan tilanne

Puheenvuorot: Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto), Laurent Ngon-Baba (Keski-Afrikan tasavalta), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Kongon demokraattinen tasavalta), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), yhteispuheenjohtaja Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Niger), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Etelä-Afrikka), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Tšad), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio ja Joachim Zeller.

Jäsenet panivat merkille viime kuukausina tapahtuneen rohkaisevan kehityksen korostaen kuitenkin, ettei kansainvälisen yhteisön pidä lakata tukemasta Keski-Afrikan tasavallan siirtymävaihetta erityisesti demokraattisten vaalien järjestämistä vuoden 2015 loppuun mennessä silmällä pitäen. EU oli antanut huomattavia määriä rahoitusta maan vakauttamista varten, mutta muilta toimijoilta tarvittiin lisää sitoumuksia, kuten esimerkiksi sotilaallista panostusta keskipitkällä aikavälillä. Puheenvuoroissa korostettiin myös pakolaisten tilannetta, aseistariisuntaa, demobilisaatiota, palauttamista ja yhteiskuntaan sopeuttamista koskevan sopimuksen kesken olevaa täytäntöönpanoa, lasten oikeuksia sekä väliaikaisen presidentin ja Keski-Afrikan tasavallan uskonnollisten yhteisöjen johtajien myönteistä roolia.

(Kokous keskeytettiin klo 11.00 ja sitä jatkettiin klo 11.01.)

3.   AKT-valtioiden sisäisten tulojen tuottamista koskevien valmiuksien parantaminen

Keskustelu yleisen syyttäjän ja valtion varoista, julkisista yrityksistä sekä julkisista palveluista ja viestinnästä vastaavan ministerin Aiyaz Sayed-Khaiyumin (Fidži) kanssa

Yleinen syyttäjä ja Fidžin valtion varoista, julkisista yrityksistä sekä julkisista palveluista ja viestinnästä vastaava ministeri Aiyaz Sayed-Khaiyum selitti, että hänen maansa noudattaa kulutusjohtoista strategiaa, jossa yksityishenkilöihin ja mikro- ja pk-yrityksiin sovelletaan alennettua nimellisverokantaa ja jolla edistetään pienen mittakaavan investointeja sekä verosäännösten noudattamista.

Puheenvuorot: Tesfaye Daba (Etiopia), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenia), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malawi), Petr Jezek, Felix Mutati (Sambia), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamaika), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belize) ja Peter Craig McQuaide (Euroopan komissio).

Jäsenet korostivat olevan tärkeää rajoittaa laittomia rahoitusvirtoja ja varmistaa, että kansainväliset yhtiöt ja kehitysmaiden rikkaimmat yksittäiset henkilöt maksavat veronsa.

4.   Taloutta kohtaan tunnetun luottamuksen kehittäminen aidon osallistavan demokratian kautta

Keskustelu yleisen syyttäjän ja valtion varoista, julkisista yrityksistä sekä julkisista palveluista ja viestinnästä vastaavan ministerin Aiyaz Sayed-Khaiyumin (Fidži) kanssa

Aiyaz Sayed-Khaiyum kertoi viimeaikaisista uudistuksista, Fidžin perustuslain ansioista sekä syrjimättömyysperiaatteista ja sosiaalisten oikeuksien vahvistamisesta puolustaen Fidžin työlainsäädäntöä.

Puheenvuorot: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Sambia), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge ja Kristin de Peyron (Euroopan ulkosuhdehallinto).

Jäsenet pitivät tervetulleena Fidžin paluuta demokratiaan syyskuussa 2014 pidettyjen vaalien johdosta ja onnittelivat Fidžiä sen viimeaikaisista taloudellisista ja poliittisen hallinnon uudistuksista. Kysymyksiä esitettiin Fidžin talouspolitiikasta ja sen suhteesta alueelliseen ja maailmanlaajuiseen kontekstiin, Fidžin armeijan nykyisestä roolista, tiedotusvälineiden vapaudesta ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisesta sekä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten naisten ja maaseutuyhteisöjen, taloudellisesta osallisuudesta. EU:n jäsenet esittivät ministerille kysymyksiä ILO:n tutkimuksesta, joka koski työelämän perusoikeuksia kyseisessä maassa.

5.   Työryhmien tiivistelmäraportit

Kembi Gitura (Kenia) esitti suullisen selonteon työryhmästä, joka käsittelee Fidžin ja Tyynenmeren alueen kokemuksia laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjunnasta. Hän painotti olevan tarpeen vahvistaa kestävää kalastusta koskevaa politiikkaa Fidžillä ja sen naapurimaissa Tyynenmeren alueella ja kertoi myös kyseisessä asiassa viime vuosina toteutetuista toimenpiteistä.

Jo Leinen esitti suullisen selonteon ilmastonmuutoksen torjuntaa Fidžillä käsittelevästä työryhmästä. Ilmastonmuutokseen on puututtava kiireellisesti, koska Tyynenmeren alue kärsii jo nyt sen vaikutuksista, kuten merenpinnan noususta, ja sen koko olemassaolo on uhattuna. Esittelijä kehotti AKT- ja EU-kumppaneita toimimaan yksissä tuumin Pariisissa joulukuussa 2015 pidettävässä Yhdistyneiden kansakuntien COP21-ilmastonmuutoskokouksessa.

(Istunto keskeytettiin klo 13.00 ja sitä jatkettiin klo 15.08.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES ja
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Yhteispuheenjohtajat | Yhteispääsihteerit |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispuheenjohtajat

Yhteispääsihteerit

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

6.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | Kulttuurinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa (AKT-EU/101.753/15/lop.)
  Poliittisten asioiden valiokunta
  Abdoulaye Tourén (Norsunluurannikko) ja Davor Ivo Stierin mietintö
  Hylätty tarkistus: 1
  PPE-ryhmä pyysi erillisiä kohta kohdalta -äänestyksiä osasta 2 (1, 12 ja 31 kohta). Äänestysten tuloksena nämä kohdat hylättiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Kulttuurinen monimuotoisuus ja ihmisoikeudet AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa (AKT-EU/101.753/15/lop.)

Poliittisten asioiden valiokunta

Abdoulaye Tourén (Norsunluurannikko) ja Davor Ivo Stierin mietintö

Hylätty tarkistus: 1

PPE-ryhmä pyysi erillisiä kohta kohdalta -äänestyksiä osasta 2 (1, 12 ja 31 kohta). Äänestysten tuloksena nämä kohdat hylättiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta.

| — | Sijoitusten ja kaupan, myös infrastruktuurin, rahoitus AKT-valtioissa EU:n yhdistämismekanismin avulla (AKT-EU/101.868/15/lop.)
  Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta
  Malement Liahosoan (Madagaskar) ja David Martinin mietintö
  Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 5
  Hylätyt tarkistukset: 4, 6 (erilliset äänestykset PPE-ryhmän pyynnöstä), 15 kohta (erilliset äänestykset PPE-ryhmän pyynnöstä)
  PPE-ryhmä pyysi erillistä kohta kohdalta -äänestystä osasta 2 (johdanto-osan R kappale). Kaikki osat hyväksyttiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta kahta sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Sijoitusten ja kaupan, myös infrastruktuurin, rahoitus AKT-valtioissa EU:n yhdistämismekanismin avulla (AKT-EU/101.868/15/lop.)

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Malement Liahosoan (Madagaskar) ja David Martinin mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 5

Hylätyt tarkistukset: 4, 6 (erilliset äänestykset PPE-ryhmän pyynnöstä), 15 kohta (erilliset äänestykset PPE-ryhmän pyynnöstä)

PPE-ryhmä pyysi erillistä kohta kohdalta -äänestystä osasta 2 (johdanto-osan R kappale). Kaikki osat hyväksyttiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta kahta sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta.

| — | Peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät haasteet ja mahdollisuudet AKT-valtioissa (AKT-EU/101.756/15/lop.)
  Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta
  Musa Hussein Naibin (Eritrea) ja Francesc Gambúsin mietintö
  PPE-ryhmä pyysi erillisiä kohta kohdalta -äänestyksiä kummastakin osasta (31 ja 34 kohta). Kaikki osat hyväksyttiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät haasteet ja mahdollisuudet AKT-valtioissa (AKT-EU/101.756/15/lop.)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Musa Hussein Naibin (Eritrea) ja Francesc Gambúsin mietintö

PPE-ryhmä pyysi erillisiä kohta kohdalta -äänestyksiä kummastakin osasta (31 ja 34 kohta). Kaikki osat hyväksyttiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta yhtä sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta.

7.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Vanuatun (ja naapurivaltioiden) luonnonkatastrofi: jatkotoimet, muun muassa edistämällä alueellista yhteistyötä (AKT-EU/101.877/15/lop.)
  PPE-ryhmä pyysi erillistä kohta kohdalta -äänestystä osasta 2 (11 kohta). Osa 1 hyväksyttiin ja osa 2 hylättiin.
  Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti. |
| --- | --- |

—

Vanuatun (ja naapurivaltioiden) luonnonkatastrofi: jatkotoimet, muun muassa edistämällä alueellista yhteistyötä (AKT-EU/101.877/15/lop.)

PPE-ryhmä pyysi erillistä kohta kohdalta -äänestystä osasta 2 (11 kohta). Osa 1 hyväksyttiin ja osa 2 hylättiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Keski-Afrikan tasavallan tilanne (AKT-EU/101.878/15/lop.)
  Hyväksytty tarkistus: 7 kohta (erilliset äänestykset EFDD-ryhmän pyynnöstä)
  Päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta kahta sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

—

Keski-Afrikan tasavallan tilanne (AKT-EU/101.878/15/lop.)

Hyväksytty tarkistus: 7 kohta (erilliset äänestykset EFDD-ryhmän pyynnöstä)

Päätöslauselma hyväksyttiin kaikkien läsnä olleiden jäsenten äänestäessä sen puolesta kahta sitä vastaan äänestänyttä jäsentä lukuun ottamatta.

8.   Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 15. kesäkuuta 2015 iltapäivällä ja tiistaina 16. kesäkuuta 2015 aamulla ja iltapäivällä pidetyistä istunnoista

Lidia Senra Rodríguez pyysi vähäistä muutosta maanantaina 15. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirjan kohtaan 8. Kyseisen päivän pöytäkirjaa muutettiin vastaavasti. Tiistaina 16. kesäkuuta 2015 pidetyn istunnon pöytäkirja hyväksyttiin ilman muutoksia.

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

9.   Muut asiat

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajien julkilausumat Burundin tilanteesta ja N’Djamenassa (Tšad) siviileihin kohdistuneesta itsemurhaiskusta oli jaettu jäsenille.

Yhteispuheenjohtaja Fitz A. Jackson onnitteli yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsentä Winston Garrawaytä tämä nimityksestä Grenadan nuoriso-, urheilu- ja uskontoasioista vastaavaksi ministeriksi.

Yhteispuheenjohtaja Louis Michel onnitteli entistä yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsentä Komi Sélom Klassoua tämän äskettäin tapahtuneesta nimityksestä Togon pääministeriksi.

10.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojakson aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojakso pidetään näillä näkymin 7.–9. joulukuuta 2015 Mosambikissa edellyttäen, että AKT vahvistaa asian hyvissä ajoin.

Jo Leinen totesi, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 30. istuntojaksolle valittu ajankohta osuu samaan aikaan Pariisissa järjestettävän Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssin (COP21) kanssa. Hän kehotti näin ollen valitsemaan istuntojaksolle jonkin muun ajankohdan. Yhteispuheenjohtaja Louis Michel kertoi pyrkivänsä löytämään asiaan ratkaisun.

Yhteispuheenjohtaja Louis Michel onnitteli koko yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen puolesta Fidžin hallitusta ja parlamenttia yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 29. istuntojakson onnistuneesta järjestämisestä.

(Istunto päättyi klo 15.52.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (varapj.)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAP VERDE
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  TŠAD (varapj.)
  KOMORIT
  KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.)
  KONGON TASAVALTA
  COOKINSAARET
  NORSUNLUURANNIKKO
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (1)

  ERITREA
  ETIOPIA (varapj.)
  FIDŽI
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  JAMAIKA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI (varapj.)
  MALI
  MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  MOSAMBIK (varapj.)
  NAMIBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA (varapj.)
  NIUE (varapj.)
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  SAMOA
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL (varapj.)
  SEYCHELLIT
  SIERRA LEONE
  SALOMONSAARET
  SOMALIA
  ETELÄ-AFRIKKA
  SUDAN (varapj.) (1)

  SURINAME (varapj.)
  SWAZIMAA
  TANSANIA
  ITÄ-TIMOR
  TOGO
  TONGA (varapj.)
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (varapj.)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (varapj.)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (varapj.)
  LÓPEZ AGUILAR (varapj.)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (varapj.)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (varapj.)
  MUSSOLINI
  NART (varapj.)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (varapj.)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (varapj.)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (varapj.)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (varapj.)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

JACKSON (JAMAIKA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (varapj.)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAP VERDE

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

TŠAD (varapj.)

KOMORIT

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapj.)

KONGON TASAVALTA

COOKINSAARET

NORSUNLUURANNIKKO

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (1)

ERITREA

ETIOPIA (varapj.)

FIDŽI

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

JAMAIKA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI (varapj.)

MALI

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

MAURITANIA

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MOSAMBIK (varapj.)

NAMIBIA

NAURU

NIGER

NIGERIA (varapj.)

NIUE (varapj.)

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SAMOA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL (varapj.)

SEYCHELLIT

SIERRA LEONE

SALOMONSAARET

SOMALIA

ETELÄ-AFRIKKA

SUDAN (varapj.) (1)

SURINAME (varapj.)

SWAZIMAA

TANSANIA

ITÄ-TIMOR

TOGO

TONGA (varapj.)

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (varapj.)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (varapj.)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (varapj.)

LÓPEZ AGUILAR (varapj.)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (varapj.)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (varapj.)

MUSSOLINI

NART (varapj.)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (varapj.)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (varapj.)

ROLIN

ROSATI

RUAS (varapj.)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (varapj.)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), yhteispuheenjohtaja
  SANOU (BURKINA FASO), varapj.
  GOUMANEH (DJIBOUTI), varapj. | GAHLER, yhteispuheenjohtaja
  ZELLER, varapj.
  GUERRERO SALOM, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)
  KOMORIT
  KONGON TASAVALTA
  NORSUNLUURANNIKKO
  PATEL (FIDŽI)
  GUYANA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  GITURA (KENIA)
  LIBERIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALLINSAARET
  VAQUINA (MOSAMBIK)
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  KAWAMALA (TANSANIA)
  SANTOS (ITÄ-TIMOR)
  TOGO
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

HLONGWANE (ZIMBABWE), yhteispuheenjohtaja

SANOU (BURKINA FASO), varapj.

GOUMANEH (DJIBOUTI), varapj.

GAHLER, yhteispuheenjohtaja

ZELLER, varapj.

GUERRERO SALOM, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (KESKI-AFRIKAN TASAVALTA)

KOMORIT

KONGON TASAVALTA

NORSUNLUURANNIKKO

PATEL (FIDŽI)

GUYANA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAIKA)

GITURA (KENIA)

LIBERIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALLINSAARET

VAQUINA (MOSAMBIK)

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

KAWAMALA (TANSANIA)

SANTOS (ITÄ-TIMOR)

TOGO

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| TRINIDAD JA TOBAGO, yhteispuheenjohtaja
  TANNA (UGANDA), varapj.
  TU’IAFITU (TONGA), varapj. | FERRARA, yhteispuheenjohtaja
  ESTARÀS FERRAGUT, varapj.
  MANSCOUR, varapj. |
| WORRELL (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURUNDI
  ANDRADE RAMOS (KAP VERDE)
  KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (2)

  ETIOPIA
  KABA (GUINEA)
  MANE (GUINEA-BISSAU)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUCHILA (NAMIBIA)
  NIGERIA
  NIUE
  SAO TOME JA PRINCIPE
  SENEGAL
  TAUSINGA (SALOMONSAARET)
  SAINT KITTS JA NEVIS
  LONG (SAINT LUCIA)
  SUDAN (2)

  SURINAME
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  MUTATI (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

TRINIDAD JA TOBAGO, yhteispuheenjohtaja

TANNA (UGANDA), varapj.

TU’IAFITU (TONGA), varapj.

FERRARA, yhteispuheenjohtaja

ESTARÀS FERRAGUT, varapj.

MANSCOUR, varapj.

WORRELL (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURUNDI

ANDRADE RAMOS (KAP VERDE)

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (2)

ETIOPIA

KABA (GUINEA)

MANE (GUINEA-BISSAU)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUCHILA (NAMIBIA)

NIGERIA

NIUE

SAO TOME JA PRINCIPE

SENEGAL

TAUSINGA (SALOMONSAARET)

SAINT KITTS JA NEVIS

LONG (SAINT LUCIA)

SUDAN (2)

SURINAME

DLAMINI (SWAZIMAA)

MUTATI (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), yhteispuheenjohtaja
  BALDEH (GAMBIA), varapj.
  JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA), varapj. | RIVASI, yhteispuheenjohtaja
  AGEA, varapj.
  MUSSOLINI, varapj. |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMA
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (TŠAD)
  MARSTERS (COOKINSAARET)
  DOMINICA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHANA)
  GRENADA
  MOQOLO (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITANIA)
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  OUMAR (NIGER)
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  RUGEMA (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEYCHELLIT)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  ABDIRIZAK (SOMALIA)
  MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCIA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRIGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

MANGOUALA (GABON), yhteispuheenjohtaja

BALDEH (GAMBIA), varapj.

JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA), varapj.

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

AGEA, varapj.

MUSSOLINI, varapj.

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMA

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (TŠAD)

MARSTERS (COOKINSAARET)

DOMINICA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHANA)

GRENADA

MOQOLO (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITANIA)

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

OUMAR (NIGER)

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

RUGEMA (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEYCHELLIT)

BUNDU (SIERRA LEONE)

ABDIRIZAK (SOMALIA)

MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCIA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRIGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Tarkkailijana.

(2)  Tarkkailijana.

---

LIITE II

SUVASSA (FIDŽISSÄ) 15.–17. KESÄKUUTA 2015 PIDETYN ISTUNTOJAKSON LÄSNÄOLOLISTA

| JACKSON (Jamaika), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (varapj.)
  PEYREFITTE (Belize)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  KOMBO (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Kap Verde)
  NGON-BABA (Keski-Afrikan tasavalta)
  LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongon demokraattinen tasavalta) (varapj.)
  MARSTERS (Cookinsaaret) (1)

  WEIDOU (Tšad) (varapj.)
  GOUMANEH (Djibouti)
  NAIB (Eritrea)
  DABA WAKJIRA (Etiopia) (varapj.)
  TORAO OYO (Päiväntasaajan Guinea) (2)

  PATEL (Fidži)
  MANGOUALA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  AMOATEY (Ghana)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Guinea)
  MANE (Guinea-Bissau)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaika)
  LABOSO (Kenia)
  TONG (Kiribati)
  RAMALEFANE (Lesotho)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)
  MUNTHALI (Malawi) (varapj.)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritania)
  VAQUINA (Mosambik) (varapj.)
  MUCHILA (Namibia)
  OUMAR (Niger)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua-Uusi-Guinea)
  REGEMA (Ruanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Samoa)
  POOL (Seychellit)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TAUSINGA (Salomonsaaret)
  HASSAN (Somalia)
  MAHLALELA (Etelä-Afrikka)
  DLAMINI (Swazimaa)
  NDUGAI (Tansania)
  LOLOMANA’IA (Tonga) (varapj.) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (varapj.)
  LOPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (varapj.)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (varapj.)
  SENRA RODRIGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Sambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | |

JACKSON (Jamaika), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (varapj.)

PEYREFITTE (Belize)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

KOMBO (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Kap Verde)

NGON-BABA (Keski-Afrikan tasavalta)

LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongon demokraattinen tasavalta) (varapj.)

MARSTERS (Cookinsaaret) (1)

WEIDOU (Tšad) (varapj.)

GOUMANEH (Djibouti)

NAIB (Eritrea)

DABA WAKJIRA (Etiopia) (varapj.)

TORAO OYO (Päiväntasaajan Guinea) (2)

PATEL (Fidži)

MANGOUALA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

AMOATEY (Ghana)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Guinea)

MANE (Guinea-Bissau)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaika)

LABOSO (Kenia)

TONG (Kiribati)

RAMALEFANE (Lesotho)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskar)

MUNTHALI (Malawi) (varapj.)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritania)

VAQUINA (Mosambik) (varapj.)

MUCHILA (Namibia)

OUMAR (Niger)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua-Uusi-Guinea)

REGEMA (Ruanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Samoa)

POOL (Seychellit)

BUNDU (Sierra Leone)

TAUSINGA (Salomonsaaret)

HASSAN (Somalia)

MAHLALELA (Etelä-Afrikka)

DLAMINI (Swazimaa)

NDUGAI (Tansania)

LOLOMANA’IA (Tonga) (varapj.)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (varapj.)

LOPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (varapj.)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (varapj.)

SENRA RODRIGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Läsnä myös:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENIN

YEHOUETOME

BOTSWANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

NOUGANGA

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

NORSUNLUURANNIKKO

F. TOURE

S. TOURE

ERITREA

TEKLE

HAGOS

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOPIA

TOGA CHANAKA

IRENA

GABON

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GHANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GUINEA

SYLLA

DIALLO

GUINEA-BISSAU

MANE

DIAS

KENIA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBERIA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKAR

LIAHOSOA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAURITANIA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOSAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGER

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAPUA-UUSI-GUINEA

MARO

MEALIN

RUANDA

RUGEMA

SEYCHELLIT

JUMAYE

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SALOMONSAARET

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMALIA

IBROW

FAQI

ETELÄ-AFRIKKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANSANIA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

TŠAD

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

SAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

AKT-MINISTERINEUVOSTO

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

EDGARS RINKĒVIČS, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Latvian ulkoministeri

EUROOPAN KOMISSIO

NEVEN MIMICA, kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

DE PEYRON, osastopäällikkö, yleisafrikkalaiset asiat

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

VERBOVEN

AKT-SIHTEERISTÖ

GOMES, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Tarkkailijana.

(3)  Läsnä 15. kesäkuuta 2015

(4)  Läsnä 16. kesäkuuta 2015

(5)  Läsnä 17. kesäkuuta 2015

---

LIITE III

EI-PARLAMENTAARISTEN EDUSTAJIEN AKKREDITOINTI

Cookinsaaret

Eirangi Marsters

Cookinsaarten ulkoministeriö

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

kulttuurisesta monimuotoisuudesta ja ihmisoikeuksista AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 tarkistetun Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 tarkistetun Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. huhtikuuta 2003 Brazzavillessä antaman päätöslauselman rasismista, rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja suvaitsemattomuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 3. huhtikuuta 2003 Brazzavillessä antaman päätöslauselman rasismista, rotusyrjinnästä, muukalaisvihasta ja suvaitsemattomuudesta,

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 9. huhtikuuta 2009 Prahassa antaman päätöslauselman AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevista haasteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 9. huhtikuuta 2009 Prahassa antaman päätöslauselman AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden etnisten, kulttuuristen ja uskonnollisten eroavaisuuksien demokraattista sovittamista koskevista haasteista,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 10. joulukuuta 2013 antaman päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja niitä koskevista oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 10. joulukuuta 2013 antaman päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveydestä ja niitä koskevista oikeuksista,

| — | ottaa huomioon OAU:n yleiskokouksen 27. kesäkuuta 1981 hyväksymän ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan (Banjulin) peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OAU:n yleiskokouksen 27. kesäkuuta 1981 hyväksymän ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan (Banjulin) peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1945 allekirjoitetun Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 1945 allekirjoitetun Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 21. joulukuuta 1965 hyväksymän kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 21. joulukuuta 1965 hyväksymän kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 20. marraskuuta 1989 hyväksymän lapsen oikeuksien yleissopimuksen ja sen valinnaiset pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 20. marraskuuta 1989 hyväksymän lapsen oikeuksien yleissopimuksen ja sen valinnaiset pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1966 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Haagissa vuonna 1954 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa ja sen vuonna 1954 hyväksytyn ensimmäisen pöytäkirjan ja vuonna 1999 hyväksytyn toisen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Haagissa vuonna 1954 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden suojelemisesta aseellisen selkkauksen sattuessa ja sen vuonna 1954 hyväksytyn ensimmäisen pöytäkirjan ja vuonna 1999 hyväksytyn toisen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. joulukuuta 2006 hyväksymän yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. joulukuuta 2006 hyväksymän yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 14. marraskuuta 1970 hyväksymän yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 14. marraskuuta 1970 hyväksymän yleissopimuksen kulttuuriomaisuuden luvattoman tuonnin, viennin ja omistusoikeuden siirron kieltämiseksi ja ehkäisemiseksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 2008 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 2008 hyväksymän taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 hyväksymän ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 10. joulukuuta 1948 hyväksymän ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1979 hyväksymän kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1979 hyväksymän kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1992 antaman julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 18. joulukuuta 1992 antaman julistuksen kansallisiin tai etnisiin, uskonnollisiin ja kielellisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 8. syyskuuta 2000 hyväksymän vuosituhatjulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 8. syyskuuta 2000 hyväksymän vuosituhatjulistuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 hyväksymän alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 hyväksymän alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen,

| — | ottaa huomioon maailman ihmisoikeuskonferenssin 23. kesäkuuta 1993 hyväksymän Wienin julistuksen ja toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailman ihmisoikeuskonferenssin 23. kesäkuuta 1993 hyväksymän Wienin julistuksen ja toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihamielisyyden ja suvaitsemattomuuden vastaisen maailmankonferenssin 22. syyskuuta 2011 hyväksymän Durbanin julistuksen ja toimintaohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rasismin, rotusyrjinnän, muukalaisvihamielisyyden ja suvaitsemattomuuden vastaisen maailmankonferenssin 22. syyskuuta 2011 hyväksymän Durbanin julistuksen ja toimintaohjelman,

| — | ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 4. marraskuuta 1966 hyväksymän yleismaailmallisen julistuksen kansainvälisen kulttuuriyhteistyön periaatteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 4. marraskuuta 1966 hyväksymän yleismaailmallisen julistuksen kansainvälisen kulttuuriyhteistyön periaatteista,

| — | ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 20. lokakuuta 2005 hyväksymän yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 20. lokakuuta 2005 hyväksymän yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä,

| — | ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 2. joulukuuta 2001 hyväksymän yleismaailmallisen julistuksen kulttuurin monimuotoisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon yleiskokouksen 2. joulukuuta 2001 hyväksymän yleismaailmallisen julistuksen kulttuurin monimuotoisuudesta,

| — | ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeuksia käsittelevän erityiskonferenssin 22. marraskuuta 1969 hyväksymän Amerikan ihmisoikeussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeuksia käsittelevän erityiskonferenssin 22. marraskuuta 1969 hyväksymän Amerikan ihmisoikeussopimuksen,

| A. | ottaa huomioon, että maailman noin 200 maassa on noin 5  000 etnistä ryhmää ja kahdella kolmasosalla maista on vähintään yksi merkittävä etninen tai uskonnollinen vähemmistöryhmä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maailman noin 200 maassa on noin 5  000 etnistä ryhmää ja kahdella kolmasosalla maista on vähintään yksi merkittävä etninen tai uskonnollinen vähemmistöryhmä,

| B. | ottaa huomioon, että kaikkien maiden on noudatettava ja suunniteltava politiikkaa, joka sisältää selvästi ihmisoikeuksien ja kulttuuristen, etnisten, uskonnollisten ja kielellisten erojen edistämisen ja suojelun samalla kun se edistää kehitystä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kaikkien maiden on noudatettava ja suunniteltava politiikkaa, joka sisältää selvästi ihmisoikeuksien ja kulttuuristen, etnisten, uskonnollisten ja kielellisten erojen edistämisen ja suojelun samalla kun se edistää kehitystä;

| C. | ottaa huomioon, että etnisten, uskonnollisten ja kielellisten ryhmien tasavertaiset oikeudet tunnustava oikeudellinen kehys on keskeinen väline edistettäessä demokraattista hallintotapaa, laadittaessa monikulttuurista politiikkaa ja edistettäessä kehitystä, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että etnisten, uskonnollisten ja kielellisten ryhmien tasavertaiset oikeudet tunnustava oikeudellinen kehys on keskeinen väline edistettäessä demokraattista hallintotapaa, laadittaessa monikulttuurista politiikkaa ja edistettäessä kehitystä,

| D. | ottaa huomioon, että kulttuurinen monimuotoisuus on vakiinnuttanut asemansa useimmissa AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa mutta että viime vuosikymmeninä globalisaation voimat ovat vakavasti vaarantaneet rauhallisen rinnakkaiselon monikulttuurisessa ympäristössä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kulttuurinen monimuotoisuus on vakiinnuttanut asemansa useimmissa AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa mutta että viime vuosikymmeninä globalisaation voimat ovat vakavasti vaarantaneet rauhallisen rinnakkaiselon monikulttuurisessa ympäristössä;

| E. | ottaa huomioon, että eri kulttuurien, uskontojen ja kielten mukauttaminen asettaa uusia haasteita monille yhteiskunnille, etenkin Euroopassa ja AKT-maissa; ottaa huomioon, että muuttovirroilla on aina kulttuurinen ja sosiaalinen ulottuvuus, joka isäntämaiden on otettava huomioon; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että eri kulttuurien, uskontojen ja kielten mukauttaminen asettaa uusia haasteita monille yhteiskunnille, etenkin Euroopassa ja AKT-maissa; ottaa huomioon, että muuttovirroilla on aina kulttuurinen ja sosiaalinen ulottuvuus, joka isäntämaiden on otettava huomioon;

| F. | ottaa huomioon, että mekanismeissa, joilla yleismaailmalliset ihmisoikeudet taataan, on otettava huomioon ruohonjuuritason kulttuurikäytännöt edellyttäen, että prosessissa ei vaaranneta ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että mekanismeissa, joilla yleismaailmalliset ihmisoikeudet taataan, on otettava huomioon ruohonjuuritason kulttuurikäytännöt edellyttäen, että prosessissa ei vaaranneta ihmisoikeuksia;

| G. | ottaa huomioon, että globalisoituneessa maailmassa monimuotoisuuden kunnioittamisesta tulee entistä tärkeämpää valtioille ja kansainväliselle yhteisölle, jotta vältetään kulttuurinen köyhtyminen ja tiettyjen kulttuurien häviäminen sekä sosiaaliset ja etnisten ja uskonnollisten ryhmien väliset konfliktit; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että globalisoituneessa maailmassa monimuotoisuuden kunnioittamisesta tulee entistä tärkeämpää valtioille ja kansainväliselle yhteisölle, jotta vältetään kulttuurinen köyhtyminen ja tiettyjen kulttuurien häviäminen sekä sosiaaliset ja etnisten ja uskonnollisten ryhmien väliset konfliktit;

| H. | ottaa huomioon, että loukkauksia tapahtuu edelleen ja nykyiset ja mahdolliset sodat syntyvät usein juurin näistä sivistyksellisten oikeuksien loukkauksista ja että useat kehitysstrategiat ovat osoittautuneet riittämättömiksi sen takia, että kyseisiä oikeuksia ei ole kunnioitettu; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että loukkauksia tapahtuu edelleen ja nykyiset ja mahdolliset sodat syntyvät usein juurin näistä sivistyksellisten oikeuksien loukkauksista ja että useat kehitysstrategiat ovat osoittautuneet riittämättömiksi sen takia, että kyseisiä oikeuksia ei ole kunnioitettu;

Poliittiset ja oikeudelliset näkökohdat

| 1. | korostaa ottaen huomioon oikeuden sananvapauteen, taiteellinen ilmaisu mukaan luettuna, mielipiteenvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen sekä kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamisen, että jokaisella yksilöllä, yksin tai muiden kanssa, on oikeus saada vapaata, monipuolista tietoa kehittääkseen täysimääräisesti kulttuuri-identiteettiään; |
| --- | --- |

1.

korostaa ottaen huomioon oikeuden sananvapauteen, taiteellinen ilmaisu mukaan luettuna, mielipiteenvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen sekä kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamisen, että jokaisella yksilöllä, yksin tai muiden kanssa, on oikeus saada vapaata, monipuolista tietoa kehittääkseen täysimääräisesti kulttuuri-identiteettiään;

| 2. | korostaa, että todellinen ihmisoikeuksien kunnioittaminen, joka vastaa kulttuurista monimuotoisuutta, voidaan katsoa perustekijäksi instituutioiden toimien uskottavuudelle; muistuttaa, että kansalaisten luottamus instituutioihin kaikilla tasoilla liittyy suoraan määrättyihin tällä alalla saavutettuihin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

2.

korostaa, että todellinen ihmisoikeuksien kunnioittaminen, joka vastaa kulttuurista monimuotoisuutta, voidaan katsoa perustekijäksi instituutioiden toimien uskottavuudelle; muistuttaa, että kansalaisten luottamus instituutioihin kaikilla tasoilla liittyy suoraan määrättyihin tällä alalla saavutettuihin tavoitteisiin;

| 3. | muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen mukaan EU:n jäsenvaltioilla ja AKT-mailla on velvollisuus vahvistaa sitoumustaan sellaisten ohjelmien ja strategioiden oikeudenmukaiseen ja yhteiseen täytäntöönpanoon, joissa noudatetaan demokratian, oikeusvaltion sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien universaaliuden ja jakamattomuuden periaatteita, kunnioitetaan ihmisarvoa sekä noudatetaan tasa-arvon ja solidaarisuuden periaatteita täysin yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että Cotonoun sopimuksen mukaan EU:n jäsenvaltioilla ja AKT-mailla on velvollisuus vahvistaa sitoumustaan sellaisten ohjelmien ja strategioiden oikeudenmukaiseen ja yhteiseen täytäntöönpanoon, joissa noudatetaan demokratian, oikeusvaltion sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien universaaliuden ja jakamattomuuden periaatteita, kunnioitetaan ihmisarvoa sekä noudatetaan tasa-arvon ja solidaarisuuden periaatteita täysin yleismaailmallisen ihmisoikeuksien julistuksen, Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti;

| 4. | uskoo vahvasti, että osallistavat ja yhteisökeskeiset poliittiset ratkaisut, jolla pyritään lopettamaan sodat ja aseelliset konfliktit, ovat ratkaisevan tärkeitä ihmisoikeuksien ja kulttuurisen monimuotoisuuden kestävän kunnioittamisen varmistamisessa; |
| --- | --- |

4.

uskoo vahvasti, että osallistavat ja yhteisökeskeiset poliittiset ratkaisut, jolla pyritään lopettamaan sodat ja aseelliset konfliktit, ovat ratkaisevan tärkeitä ihmisoikeuksien ja kulttuurisen monimuotoisuuden kestävän kunnioittamisen varmistamisessa;

| 5. | on vakuuttunut siitä, että strategioilla tai ohjelmilla, jotka toteutetaan EU:n ja AKT:n kehitysyhteistyöpolitiikan yhteydessä, on taattava kaikenlaisen ihmisten hyväksikäytön ja korruption, köyhyyden ja sosiaalisen eriarvoisuuden tehokas poistaminen, tarjottava koulutusta kaikille ja helpotettava keskinäistä ymmärrystä ottaen huomioon, että ihmisoikeusloukkaukset ja suuret ongelmat yhteiskuntien monikulttuurisen, monikansaisen ja moniuskontoisen luonteen säilyttämisessä johtuvat jatkuvista epäinhimillisistä ja halventavista olosuhteista; |
| --- | --- |

5.

on vakuuttunut siitä, että strategioilla tai ohjelmilla, jotka toteutetaan EU:n ja AKT:n kehitysyhteistyöpolitiikan yhteydessä, on taattava kaikenlaisen ihmisten hyväksikäytön ja korruption, köyhyyden ja sosiaalisen eriarvoisuuden tehokas poistaminen, tarjottava koulutusta kaikille ja helpotettava keskinäistä ymmärrystä ottaen huomioon, että ihmisoikeusloukkaukset ja suuret ongelmat yhteiskuntien monikulttuurisen, monikansaisen ja moniuskontoisen luonteen säilyttämisessä johtuvat jatkuvista epäinhimillisistä ja halventavista olosuhteista;

| 6. | korostaa, että ihmisoikeudet kuuluvat kaikille ihmisille kansallisuudesta, uskonnosta, vakaumuksesta, asuinpaikasta, sukupuolesta, kansallisesta tai etnisestä alkuperästä, ihonväristä tai kielestä riippumatta ja että ihmisillä on syrjimättömästi tasaveroinen oikeus samoihin ihmisoikeuksiin; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että ihmisoikeudet kuuluvat kaikille ihmisille kansallisuudesta, uskonnosta, vakaumuksesta, asuinpaikasta, sukupuolesta, kansallisesta tai etnisestä alkuperästä, ihonväristä tai kielestä riippumatta ja että ihmisillä on syrjimättömästi tasaveroinen oikeus samoihin ihmisoikeuksiin;

| 7. | korostaa, että ihmisoikeudet ovat universaaleja, luovuttamattomia, jakamattomia ja toisiaan tukevia ja että ihmisoikeuksien edistämistä, puolustamista ja soveltamista ei voi tulkita eri tavalla kulttuurisista, etnisistä ja uskonnollisista perinteistä tai taloudellisista tai geostrategisista eduista riippuen; |
| --- | --- |

7.

korostaa, että ihmisoikeudet ovat universaaleja, luovuttamattomia, jakamattomia ja toisiaan tukevia ja että ihmisoikeuksien edistämistä, puolustamista ja soveltamista ei voi tulkita eri tavalla kulttuurisista, etnisistä ja uskonnollisista perinteistä tai taloudellisista tai geostrategisista eduista riippuen;

| 8. | korostaa siksi, että kulttuurista monimuotoisuutta ei voida käyttää perusteena kansainväliseen oikeuteen kirjattujen ihmisoikeuksien loukkaukselle; |
| --- | --- |

8.

korostaa siksi, että kulttuurista monimuotoisuutta ei voida käyttää perusteena kansainväliseen oikeuteen kirjattujen ihmisoikeuksien loukkaukselle;

| 9. | korostaa, että kulttuurisen ja erityisesti uskonnollisen monimuotoisuuden tukeminen ja edistäminen voi auttaa pysäyttämään viime aikoina erityisesti nuorten keskuudessa nopeasti levinneet väkivaltaisen radikaalit ajattelutavat ja siten auttaa vähentämään mahdollisuuksia rekrytoida tulevia terroristeja; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että kulttuurisen ja erityisesti uskonnollisen monimuotoisuuden tukeminen ja edistäminen voi auttaa pysäyttämään viime aikoina erityisesti nuorten keskuudessa nopeasti levinneet väkivaltaisen radikaalit ajattelutavat ja siten auttaa vähentämään mahdollisuuksia rekrytoida tulevia terroristeja;

| 10. | korostaa, että kansainvälisten yleissopimusten mukaan ihmisarvon tunnustaminen ja suojelu ovat keskeisiä perusarvoja; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kansainvälisten yleissopimusten mukaan ihmisarvon tunnustaminen ja suojelu ovat keskeisiä perusarvoja;

| 11. | katsoo, että tilanteissa, joissa monimuotoisuus on synnyttänyt väkivaltaisia konflikteja tai niitä on vaarassa syntyä, olisi laadittava pysyviä sovittelumekanismeja, joilla voidaan käsitellä konflikteja ennen niiden kärjistymistä; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että tilanteissa, joissa monimuotoisuus on synnyttänyt väkivaltaisia konflikteja tai niitä on vaarassa syntyä, olisi laadittava pysyviä sovittelumekanismeja, joilla voidaan käsitellä konflikteja ennen niiden kärjistymistä;

| 12. | kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia ottamaan kansalaisjärjestöt mukaan poliittiseen sekä kulttuurien ja uskontojen väliseen vuoropuheluun; |
| --- | --- |

12.

kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia ottamaan kansalaisjärjestöt mukaan poliittiseen sekä kulttuurien ja uskontojen väliseen vuoropuheluun;

| 13. | korostaa, että vähemmistöryhmien demokraattinen edustus ja niiden mahdollisuus osallistua politiikkaa, yhteiskuntaa ja kulttuuria koskevaan keskusteluun ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että demokratian ja hyvän hallinnon periaatteet pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että vähemmistöryhmien demokraattinen edustus ja niiden mahdollisuus osallistua politiikkaa, yhteiskuntaa ja kulttuuria koskevaan keskusteluun ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että demokratian ja hyvän hallinnon periaatteet pannaan täytäntöön;

| 14. | korostaa, että elinvoimainen, dynaaminen ja osallistava julkisuus, jossa toimii aktiivinen ja äänekäs kansalaisyhteiskunta, sekä kulttuuristen, sosiaalisten ja poliittisten kysymysten julkinen pohdinta ovat tärkeä osa hyvää hallintoa ja ihmisoikeuksien toteuttamista; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että elinvoimainen, dynaaminen ja osallistava julkisuus, jossa toimii aktiivinen ja äänekäs kansalaisyhteiskunta, sekä kulttuuristen, sosiaalisten ja poliittisten kysymysten julkinen pohdinta ovat tärkeä osa hyvää hallintoa ja ihmisoikeuksien toteuttamista;

| 15. | kehottaa kansainvälisiä järjestöjä varmistamaan kaikissa toimissaan valtansa ja vastuunsa mukaisesti, että sivistykselliset oikeudet ja kulttuurinen monimuotoisuus otetaan järjestelmällisesti huomioon muissa ihmisoikeuksissa, ja edistämään avointen ja tehokkaiden yhteisten arviointi- ja valvontamekanismien kehitystä; |
| --- | --- |

15.

kehottaa kansainvälisiä järjestöjä varmistamaan kaikissa toimissaan valtansa ja vastuunsa mukaisesti, että sivistykselliset oikeudet ja kulttuurinen monimuotoisuus otetaan järjestelmällisesti huomioon muissa ihmisoikeuksissa, ja edistämään avointen ja tehokkaiden yhteisten arviointi- ja valvontamekanismien kehitystä;

| 16. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä käyttämään koulutusta välineenä, jonka avulla torjutaan kulttuurista ja perinnäistä tapaa silpoa naisten sukuelimet tietyissä yhteisöissä osana siirtymistä aikuisuuteen ja määrittää kuuluuko tyttö yhteisöön vai ei; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä käyttämään koulutusta välineenä, jonka avulla torjutaan kulttuurista ja perinnäistä tapaa silpoa naisten sukuelimet tietyissä yhteisöissä osana siirtymistä aikuisuuteen ja määrittää kuuluuko tyttö yhteisöön vai ei;

| 17. | toteaa, että koulutuksen avulla voidaan lisätä huomattavasti syrjäytyneiden ja aliedustettujen ihmisten vaikutusvaltaa yhteiskunnassa sekä erityisesti naisten ja tyttöjen vaikutusvaltaa; toteaa, että koulutuksen saanti on ihmisoikeus sinänsä, mutta se voi myös mahdollistaa muiden kansalaisuuteen liittyvien, poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien harjoittamisen; |
| --- | --- |

17.

toteaa, että koulutuksen avulla voidaan lisätä huomattavasti syrjäytyneiden ja aliedustettujen ihmisten vaikutusvaltaa yhteiskunnassa sekä erityisesti naisten ja tyttöjen vaikutusvaltaa; toteaa, että koulutuksen saanti on ihmisoikeus sinänsä, mutta se voi myös mahdollistaa muiden kansalaisuuteen liittyvien, poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien harjoittamisen;

Kulttuurinen monimuotoisuus, kehitysyhteistyö ja ihmisoikeudet

| 18. | toteaa, että kulttuurinen monimuotoisuus on erottamaton osa yleismaailmallisten ihmisoikeuksien kunnioittamista ja hyödyllistä kansakuntien kehitykselle; |
| --- | --- |

18.

toteaa, että kulttuurinen monimuotoisuus on erottamaton osa yleismaailmallisten ihmisoikeuksien kunnioittamista ja hyödyllistä kansakuntien kehitykselle;

| 19. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita valtansa ja vastuunsa mukaisesti sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä ja käytäntöihinsä vuoden 1948 yleismaailmallisessa julistuksessa tunnustetut ihmisoikeudet ja varmistamaan, että henkilöllä, joka väittää, että hänen sivistyksellisiä oikeuksiaan on loukattu, on käytettävissään tehokkaita oikeussuojakeinoja; |
| --- | --- |

19.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita valtansa ja vastuunsa mukaisesti sisällyttämään kansalliseen lainsäädäntöönsä ja käytäntöihinsä vuoden 1948 yleismaailmallisessa julistuksessa tunnustetut ihmisoikeudet ja varmistamaan, että henkilöllä, joka väittää, että hänen sivistyksellisiä oikeuksiaan on loukattu, on käytettävissään tehokkaita oikeussuojakeinoja;

| 20. | tunnustaa tässä yhteydessä, että vaikka ihmisellä on oikeus kulttuuriseen ilmaisuun, mukaan luettuna oikeus nauttia kulttuurielämästä ja -identiteetistä ja kehittää niitä, sivistyksellisiä oikeuksia voidaan harjoittaa vain siihen pisteeseen saakka, jossa ne alkavat loukata muita ihmisoikeuksia; korostaa, että kansainvälisen oikeuden mukaan mitään oikeutta ei voida käyttää muun oikeuden tai voimassa olevan kansallisen lainsäädännön kustannuksella tai niitä loukaten; |
| --- | --- |

20.

tunnustaa tässä yhteydessä, että vaikka ihmisellä on oikeus kulttuuriseen ilmaisuun, mukaan luettuna oikeus nauttia kulttuurielämästä ja -identiteetistä ja kehittää niitä, sivistyksellisiä oikeuksia voidaan harjoittaa vain siihen pisteeseen saakka, jossa ne alkavat loukata muita ihmisoikeuksia; korostaa, että kansainvälisen oikeuden mukaan mitään oikeutta ei voida käyttää muun oikeuden tai voimassa olevan kansallisen lainsäädännön kustannuksella tai niitä loukaten;

| 21. | korostaa, että kulttuurista monimuotoisuutta olisi suojeltava ja edistettävä ilmaisun, tiedonsaannin ja viestinnän vapaudella sekä syrjimättömyydellä; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että kulttuurista monimuotoisuutta olisi suojeltava ja edistettävä ilmaisun, tiedonsaannin ja viestinnän vapaudella sekä syrjimättömyydellä;

| 22. | on huolestunut uskontojen ja kulttuurien välisten konfliktien tasaisesta kasvusta, mikä johtaa usein verisiin sotiin, joissa ihmisoikeuksia loukataan ja monia ihmisiä tapetaan; |
| --- | --- |

22.

on huolestunut uskontojen ja kulttuurien välisten konfliktien tasaisesta kasvusta, mikä johtaa usein verisiin sotiin, joissa ihmisoikeuksia loukataan ja monia ihmisiä tapetaan;

| 23. | tunnustaa, että ihmisoikeudet, kuten vakaumuksen-, uskonnon-, ajatuksen-, omantunnon- ja sananvapaus sekä erityisesti lehdistönvapaus yhdessä kokoontumis- ja yhdistymisvapauden kanssa edistävät ja suojelevat suoraan kulttuurista monimuotoisuutta ja että moniarvoinen yhteiskunta edistää ihmisoikeuksista nauttimista; |
| --- | --- |

23.

tunnustaa, että ihmisoikeudet, kuten vakaumuksen-, uskonnon-, ajatuksen-, omantunnon- ja sananvapaus sekä erityisesti lehdistönvapaus yhdessä kokoontumis- ja yhdistymisvapauden kanssa edistävät ja suojelevat suoraan kulttuurista monimuotoisuutta ja että moniarvoinen yhteiskunta edistää ihmisoikeuksista nauttimista;

| 24. | korostaa, että jokaisella yksilöllä on vapaus valita kuuluako johonkin kulttuuriyhteisöön, rajoista riippumatta, ja muuttaa valintaansa; korostaa myös sitä, ettei ketään saa pakottaa samaistumaan tai kuulumaan kulttuuriyhteisöön vastoin hänen tahtoaan; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että jokaisella yksilöllä on vapaus valita kuuluako johonkin kulttuuriyhteisöön, rajoista riippumatta, ja muuttaa valintaansa; korostaa myös sitä, ettei ketään saa pakottaa samaistumaan tai kuulumaan kulttuuriyhteisöön vastoin hänen tahtoaan;

| 25. | myöntää, että kulttuurisen monimuotoisuuden mukauttaminen voidaan toteuttaa erilaisilla poliittisilla ja perustuslaillisilla ratkaisuilla; |
| --- | --- |

25.

myöntää, että kulttuurisen monimuotoisuuden mukauttaminen voidaan toteuttaa erilaisilla poliittisilla ja perustuslaillisilla ratkaisuilla;

| 26. | korostaa erityisesti sitä, että naisten ja miesten oikeuksien tasa-arvo on varmistettava huolellisesti ja ettei haitallisia käytäntöjä, kuten naisten sukuelinten silpomista, varhais- ja pakkoavioliittoja, sukupuoleen perustuvia murhia, mukaan luettuna tyttöjen murhat, pakotettuja abortteja tai tyttösikiöiden abortointeja, kunniamurhia, asianmukaisen koulutuksen kieltämistä naisilta, naisten kaupallista seksuaalista hyväksikäyttöä ja kotiväkivaltaa voida koskaan hyväksyä millään poliittisella, sosiaalisella, uskonnollisella tai kulttuurisella perusteella tai perinteellä ja että ne on siksi kiellettävä ja rikkomuksista on rangaistava ankarasti lainsäädännön ja asiaankuuluvan prosessin mukaisesti; panee tässä yhteydessä merkille naisten vapautumisen ja sukupuolten välisen tasa-arvon kiistattomat edut kehityksen näkökulmasta; korostaa myös lasten oikeuksien merkitystä ja välttämättömyyttä ja sitä, että kaikkien AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava tiukasti lapsen oikeuksien julistusta; |
| --- | --- |

26.

korostaa erityisesti sitä, että naisten ja miesten oikeuksien tasa-arvo on varmistettava huolellisesti ja ettei haitallisia käytäntöjä, kuten naisten sukuelinten silpomista, varhais- ja pakkoavioliittoja, sukupuoleen perustuvia murhia, mukaan luettuna tyttöjen murhat, pakotettuja abortteja tai tyttösikiöiden abortointeja, kunniamurhia, asianmukaisen koulutuksen kieltämistä naisilta, naisten kaupallista seksuaalista hyväksikäyttöä ja kotiväkivaltaa voida koskaan hyväksyä millään poliittisella, sosiaalisella, uskonnollisella tai kulttuurisella perusteella tai perinteellä ja että ne on siksi kiellettävä ja rikkomuksista on rangaistava ankarasti lainsäädännön ja asiaankuuluvan prosessin mukaisesti; panee tässä yhteydessä merkille naisten vapautumisen ja sukupuolten välisen tasa-arvon kiistattomat edut kehityksen näkökulmasta; korostaa myös lasten oikeuksien merkitystä ja välttämättömyyttä ja sitä, että kaikkien AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava tiukasti lapsen oikeuksien julistusta;

| 27. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita panemaan täytäntöön entistä paremmin koordinoidun lähestymistavan kulttuuriperinnön tahallisen tuhoamisen sekä kulttuuriesineiden laittoman kaupan ja salakuljetuksen torjuntaan tiiviissä yhteistyössä Unescon ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

27.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita panemaan täytäntöön entistä paremmin koordinoidun lähestymistavan kulttuuriperinnön tahallisen tuhoamisen sekä kulttuuriesineiden laittoman kaupan ja salakuljetuksen torjuntaan tiiviissä yhteistyössä Unescon ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa;

| 28. | korostaa erityisesti, että on kunnioitettava tiukasti lasten oikeuksia yleensä ja erityisesti niitä, jotka liittyvät sellaisiin kysymyksiin kuin lapset konflikteissa tai lapsityövoiman käyttö; |
| --- | --- |

28.

korostaa erityisesti, että on kunnioitettava tiukasti lasten oikeuksia yleensä ja erityisesti niitä, jotka liittyvät sellaisiin kysymyksiin kuin lapset konflikteissa tai lapsityövoiman käyttö;

Kansainvälinen ja alueellinen kehitysyhteistyöpolitiikka

| 29. | korostaa parlamenttien jäsenten ratkaisevaa asemaa ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelussa; toteaa myös, että parlamenttien väliset kokoukset, kuten AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, voivat auttaa edistämään suvaitsevaisuutta ja kulttuurista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

29.

korostaa parlamenttien jäsenten ratkaisevaa asemaa ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelussa; toteaa myös, että parlamenttien väliset kokoukset, kuten AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, voivat auttaa edistämään suvaitsevaisuutta ja kulttuurista monimuotoisuutta;

| 30. | katsoo, että uskontojen välisen vuoropuhelun uusien rakenteiden perustaminen EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden välille mielipiteiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi olisi tehokas mekanismi keskinäisen kunnioituksen ja konfliktien hallinnan edistämiseksi alueilla, joilla esiintyy uskonnollista suvaitsemattomuutta ja ääriliikkeitä; |
| --- | --- |

30.

katsoo, että uskontojen välisen vuoropuhelun uusien rakenteiden perustaminen EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden välille mielipiteiden ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi olisi tehokas mekanismi keskinäisen kunnioituksen ja konfliktien hallinnan edistämiseksi alueilla, joilla esiintyy uskonnollista suvaitsemattomuutta ja ääriliikkeitä;

| 31. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita antamaan lisää resursseja kansainväliseen yhteistyöhön sekä erityisesti tehostamaan vuorovaikutustaan keskeisissä kansainvälisissä järjestöissä; |
| --- | --- |

31.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita antamaan lisää resursseja kansainväliseen yhteistyöhön sekä erityisesti tehostamaan vuorovaikutustaan keskeisissä kansainvälisissä järjestöissä;

| 32. | muistuttaa sitoumuksestaan monenvälisiin ratkaisuihin maailmanlaajuisen epävarmuuden, äärimmäisen köyhyyden sekä sosiaalisen ja taloudellisen epäoikeudenmukaisuuden vallitessa AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa, mikä haittaa rauhallista rinnakkaiseloa ja keskinäistä ymmärrystä kansojen ja kulttuurien välillä; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa sitoumuksestaan monenvälisiin ratkaisuihin maailmanlaajuisen epävarmuuden, äärimmäisen köyhyyden sekä sosiaalisen ja taloudellisen epäoikeudenmukaisuuden vallitessa AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa, mikä haittaa rauhallista rinnakkaiseloa ja keskinäistä ymmärrystä kansojen ja kulttuurien välillä;

| 33. | tunnustaa kulttuurien välisen vuoropuhelun ja vaihdon, kuten kansanperinteen, taiteen ja perinnön jakamisen, merkityksen rinnakkaiselon ja rauhanrakentamisen vaalimisessa valtioissa ja niiden välillä; |
| --- | --- |

33.

tunnustaa kulttuurien välisen vuoropuhelun ja vaihdon, kuten kansanperinteen, taiteen ja perinnön jakamisen, merkityksen rinnakkaiselon ja rauhanrakentamisen vaalimisessa valtioissa ja niiden välillä;

| 34. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, AKT-valtioiden ryhmän alueellista yhdentymistä edistäville järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

34.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Afrikan unionin ja Euroopan unionin toimielimille, AKT-neuvostolle, AKT-valtioiden ryhmän alueellista yhdentymistä edistäville järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (2)

sijoitusten ja kaupan, myös infrastruktuurin, rahoituksesta AKT-valtioissa EU:n yhdistämismekanismin avulla

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (3), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka on allekirjoitettu Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 (Cotonoun sopimus) (3), erityisesti sen 21 artiklan, sekä Cotonoun sopimuksen muuttamisen vuonna 2005 ja 2010 (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. lokakuuta 2012 antaman päätöslauselman EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 23. lokakuuta 2012 antaman päätöslauselman EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta (5),

| — | ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (COM(2011) 637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. lokakuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” (COM(2011) 637 – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon yksityissektorin roolin vahvistamisesta kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa (COM(2014) 263), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon yksityissektorin roolin vahvistamisesta kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa (COM(2014) 263),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen foorumin toiminnasta sen perustamisesta heinäkuun 2014 loppuun saakka (COM(2014) 733), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen foorumin toiminnasta sen perustamisesta heinäkuun 2014 loppuun saakka (COM(2014) 733),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2014 alueellisia investointikehyksiä koskevien avustusten ja rahoituslaitosten myöntämien lainojen yhdistämisen vaikuttavuudesta EU:n ulkopolitiikan tukemisen kannalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2014 alueellisia investointikehyksiä koskevien avustusten ja rahoituslaitosten myöntämien lainojen yhdistämisen vaikuttavuudesta EU:n ulkopolitiikan tukemisen kannalta,

| — | ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston investointivälineen ja Euroopan investointipankin AKT-maille tarjoaman tuen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston investointivälineen ja Euroopan investointipankin AKT-maille tarjoaman tuen,

| — | ottaa huomioon EU:n erityisrahaston Afrikan infrastruktuurin rahoittamiseksi sekä Karibian ja Tyynenmeren maiden investointivälineet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n erityisrahaston Afrikan infrastruktuurin rahoittamiseksi sekä Karibian ja Tyynenmeren maiden investointivälineet,

| — | ottaa huomioon ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen foorumin, jota johtavat Euroopan komission talouden ja rahoituksen pääosasto ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevan EU:n laajuisen foorumin, jota johtavat Euroopan komission talouden ja rahoituksen pääosasto ja kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto,

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2013 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät köyhyyden poistamisen ja kestävän kehityksen rahoituksesta vuoden 2015 jälkeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2013 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät köyhyyden poistamisen ja kestävän kehityksen rahoituksesta vuoden 2015 jälkeen,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen asiantuntijakomitean kestävää kehitysrahoitusta koskevan raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen asiantuntijakomitean kestävää kehitysrahoitusta koskevan raportin,

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ja EU:n 12. kesäkuuta 2014 antaman yhteisen julistuksen vuoden 2015 jälkeisestä kehityssuunnitelmasta (AKT/84/025/14 Rev. 5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ja EU:n 12. kesäkuuta 2014 antaman yhteisen julistuksen vuoden 2015 jälkeisestä kehityssuunnitelmasta (AKT/84/025/14 Rev. 5),

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiivistelmäraportin vuoden 2015 jälkeisestä kehityssuunnitelmasta ”The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiivistelmäraportin vuoden 2015 jälkeisestä kehityssuunnitelmasta ”The Road to Dignity by 2030: Ending Poverty, Transforming All Lives and Protecting the Planet” (7),

| — | ottaa huomioon YK:n taloudellisten ja sosiaalisten asiain osaston 21. tammikuuta 2015 julkaiseman kolmannen kehitysrahoituskonferenssin valmisteluprosessia koskevan epävirallisen asiakirjan ”Preparatory Process for the 3rd International Conference on Financing for Development” (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n taloudellisten ja sosiaalisten asiain osaston 21. tammikuuta 2015 julkaiseman kolmannen kehitysrahoituskonferenssin valmisteluprosessia koskevan epävirallisen asiakirjan ”Preparatory Process for the 3rd International Conference on Financing for Development” (8),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöksellä 67/555 (A/67/L.48/rev.1) 22. tammikuuta 2013 perustetun avoimen työryhmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöksellä 67/555 (A/67/L.48/rev.1) 22. tammikuuta 2013 perustetun avoimen työryhmän,

| — | ottaa huomioon kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden, joka hyväksyttiin kehitysavun tehokkuutta käsittelevässä neljännessä OECD:n korkean tason foorumissa Korean tasavallassa 29. marraskuuta – 1. joulukuuta 2011, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevan Busanin kumppanuuden, joka hyväksyttiin kehitysavun tehokkuutta käsittelevässä neljännessä OECD:n korkean tason foorumissa Korean tasavallassa 29. marraskuuta – 1. joulukuuta 2011,

| A. | ottaa huomioon, että yksityinen sektori on talouskasvun, työpaikkojen luomisen, tavaroiden ja palvelujen tuottamisen sekä kaupan ja innovoinnin keskeinen tekijä mutta myös tärkeä ulkoisen rahoituksen lähde ja auttaa saamaan sisäisiä resursseja, joita tarvitaan kehitysmaiden rahoitustarpeiden täyttämiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että yksityinen sektori on talouskasvun, työpaikkojen luomisen, tavaroiden ja palvelujen tuottamisen sekä kaupan ja innovoinnin keskeinen tekijä mutta myös tärkeä ulkoisen rahoituksen lähde ja auttaa saamaan sisäisiä resursseja, joita tarvitaan kehitysmaiden rahoitustarpeiden täyttämiseen;

| B. | ottaa huomioon, että suorilla ulkomaisilla investoinneilla on mahdollisuus edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista UNCTAD:n investointeja kestävän kehityksen tavoitteisiin koskevan toimintasuunnitelmaehdotuksen mukaisesti, jos suoria ulkomaisia investointeja säädellään asianmukaisesti ja ne kytketään konkreettisiin kotimaisen talouden parannuksiin, esimerkiksi tekniikan siirtämiseen ja koulutusmahdollisuuksien luomiseen paikalliselle työvoimalle naiset ja nuoret mukaan lukien; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että suorilla ulkomaisilla investoinneilla on mahdollisuus edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista UNCTAD:n investointeja kestävän kehityksen tavoitteisiin koskevan toimintasuunnitelmaehdotuksen mukaisesti, jos suoria ulkomaisia investointeja säädellään asianmukaisesti ja ne kytketään konkreettisiin kotimaisen talouden parannuksiin, esimerkiksi tekniikan siirtämiseen ja koulutusmahdollisuuksien luomiseen paikalliselle työvoimalle naiset ja nuoret mukaan lukien;

| C. | ottaa huomioon, että yhdistämisessä, sellaisena kuin se tapahtuu EU:n välineistä, yhdistetään markkinaehtoisia (tai pehmeäehtoisia) lainoja avustusosaan (tai vastaavaan) tarpeesta riippuen, ja kyseessä voi olla suora investointiavustus, tekninen apu, korkotuki ja muut rahoitusvälineet AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyön takausjärjestelmät mukaan lukien; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että yhdistämisessä, sellaisena kuin se tapahtuu EU:n välineistä, yhdistetään markkinaehtoisia (tai pehmeäehtoisia) lainoja avustusosaan (tai vastaavaan) tarpeesta riippuen, ja kyseessä voi olla suora investointiavustus, tekninen apu, korkotuki ja muut rahoitusvälineet AKT:n ja EU:n kehitysyhteistyön takausjärjestelmät mukaan lukien;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio suunnitteli vuoden 2011 muutossuunnitelmassaan, että entistä suurempi osa EU:n avusta osoitettaisiin innovatiivisille rahoitusvälineille, myös avustuksia ja lainoja yhdistäville välineille, ja että EU kehittäisi edelleen yhdistämismekanismeja kehitysyhteistyön rahoitusvarojen lisäämiseksi sellaisten onnistuneiden kokemusten perustella kuin Euroopan investointivälineet (Euroopan naapuruuspolitiikalle, Länsi-Balkanille, Latinalaiselle Amerikalle ja Keski-Aasialle) ja EU:n erityisrahasto Afrikan infrastruktuurin rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio suunnitteli vuoden 2011 muutossuunnitelmassaan, että entistä suurempi osa EU:n avusta osoitettaisiin innovatiivisille rahoitusvälineille, myös avustuksia ja lainoja yhdistäville välineille, ja että EU kehittäisi edelleen yhdistämismekanismeja kehitysyhteistyön rahoitusvarojen lisäämiseksi sellaisten onnistuneiden kokemusten perustella kuin Euroopan investointivälineet (Euroopan naapuruuspolitiikalle, Länsi-Balkanille, Latinalaiselle Amerikalle ja Keski-Aasialle) ja EU:n erityisrahasto Afrikan infrastruktuurin rahoittamiseksi;

| E. | ottaa huomioon, että tähän mennessä alueellinen investointiväline on yleensä ollut tehokas, mutta rakenteessa ja toiminnassa tarvitaan parannuksia, jotka voidaan toteuttaa esimerkiksi valmistelemalla suuntaviivoja ja osallistumalla ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevaan EU:n laajuisen foorumiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tähän mennessä alueellinen investointiväline on yleensä ollut tehokas, mutta rakenteessa ja toiminnassa tarvitaan parannuksia, jotka voidaan toteuttaa esimerkiksi valmistelemalla suuntaviivoja ja osallistumalla ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskevaan EU:n laajuisen foorumiin;

| F. | ottaa huomioon, että ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskeva EU:n laajuinen foorumi, joka käsittää Euroopan komission, jäsenvaltiot, Euroopan parlamentin ja EU:n rahoituslaitokset, on tärkeä foorumi, joka antaa suosituksia yhdistämisen käytöstä, niin että yhdistämismekanismin tehokkuutta voidaan lisätä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ulkoisen yhteistyön rahoituslähteiden yhdistämistä koskeva EU:n laajuinen foorumi, joka käsittää Euroopan komission, jäsenvaltiot, Euroopan parlamentin ja EU:n rahoituslaitokset, on tärkeä foorumi, joka antaa suosituksia yhdistämisen käytöstä, niin että yhdistämismekanismin tehokkuutta voidaan lisätä;

| G. | ottaa huomioon, että erityisesti EU on painottanut yhdistämisen tarjoamia mahdollisuuksia eli mahdollisuutta yhdistää avustuksia muihin kuin avustusvaroihin, kuten lainoihin, riskipääomaan tai omaan pääomaan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että erityisesti EU on painottanut yhdistämisen tarjoamia mahdollisuuksia eli mahdollisuutta yhdistää avustuksia muihin kuin avustusvaroihin, kuten lainoihin, riskipääomaan tai omaan pääomaan;

| H. | ottaa huomioon, että yhdistämismekanismi on tärkeä väline kehitysyhteistyöhön lisäresurssien vivuttamiseksi ja EU:n avun vaikutuksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että yhdistämismekanismi on tärkeä väline kehitysyhteistyöhön lisäresurssien vivuttamiseksi ja EU:n avun vaikutuksen lisäämiseksi;

| I. | ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen yhdistämismekanismien käytöstä antamassa erityiskertomuksessa nro 16/2014 todetaan, että lähes puolessa tarkastetuista hankkeista ei saatu riittävästi näyttöä siitä, että avustukset olivat perusteltuja, kun taas monissa tapauksista oli havaittavissa merkkejä siitä, että investoinnit olisi toteutettu myös ilman EU:n rahoitusta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen yhdistämismekanismien käytöstä antamassa erityiskertomuksessa nro 16/2014 todetaan, että lähes puolessa tarkastetuista hankkeista ei saatu riittävästi näyttöä siitä, että avustukset olivat perusteltuja, kun taas monissa tapauksista oli havaittavissa merkkejä siitä, että investoinnit olisi toteutettu myös ilman EU:n rahoitusta;

| J. | katsoo, että yhdistämismekanismin pitäisi kannustaa paikallisia ihmisiä AKT-maissa osallistumaan noudattaen täysin omistajuuden periaatetta; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että yhdistämismekanismin pitäisi kannustaa paikallisia ihmisiä AKT-maissa osallistumaan noudattaen täysin omistajuuden periaatetta;

| K. | ottaa huomioon, että komissio tutkii mahdollisuuksia laajentaa yhdistämisen soveltamisalaa uusille aloille, kuten kestävä maatalous, sosiaaliala ja uusiutuvat energialähteet, ja auttaa toteuttamaan yhä useampia hankkeita, joilla on huomattava vaikutus paikallisen yksityisen sektorin kehitykseen, kuten ne, joilla helpotetaan pk-yritysten rahoituksen saantia luomalla alueellisen yhdistämisen välineisiin yksityistä sektoria varten kehitettyjä ikkunoita; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komissio tutkii mahdollisuuksia laajentaa yhdistämisen soveltamisalaa uusille aloille, kuten kestävä maatalous, sosiaaliala ja uusiutuvat energialähteet, ja auttaa toteuttamaan yhä useampia hankkeita, joilla on huomattava vaikutus paikallisen yksityisen sektorin kehitykseen, kuten ne, joilla helpotetaan pk-yritysten rahoituksen saantia luomalla alueellisen yhdistämisen välineisiin yksityistä sektoria varten kehitettyjä ikkunoita;

| L. | ottaa huomioon, että kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevassa Busanin kumppanuudessa suositellaan kehittämään innovatiivisia rahoitusmekanismeja, jotta kehitystavoitteiden tueksi saadaan lisää yksityistä rahoitusta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kehitystä edistävää tehokasta yhteistyötä koskevassa Busanin kumppanuudessa suositellaan kehittämään innovatiivisia rahoitusmekanismeja, jotta kehitystavoitteiden tueksi saadaan lisää yksityistä rahoitusta;

| M. | ottaa huomioon, että AKT-mailla on rajalliset julkiset varat ja valtavat tarpeet saada investointeihin rahoitusta; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että AKT-mailla on rajalliset julkiset varat ja valtavat tarpeet saada investointeihin rahoitusta;

| N. | ottaa huomioon, että AKT-mailla on vaikeuksia rahoittaa omaa kehitystään ja saada kotimaista ja ulkomaista yksityistä pääomaa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että AKT-mailla on vaikeuksia rahoittaa omaa kehitystään ja saada kotimaista ja ulkomaista yksityistä pääomaa;

| O. | ottaa huomioon, että nykyinen talouskriisi on haitannut vakavasti nousevan talouden maita ja kehitysmaita vaikuttamalla suoraan niiden budjettipolitiikkaan ja niiden saamaan institutionaaliseen ja yksityiseen rahoitukseen, jota tarvitaan pääomavaltaisten hankkeiden toteuttamiseen ja peruspalvelujen tarjoamiseen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että nykyinen talouskriisi on haitannut vakavasti nousevan talouden maita ja kehitysmaita vaikuttamalla suoraan niiden budjettipolitiikkaan ja niiden saamaan institutionaaliseen ja yksityiseen rahoitukseen, jota tarvitaan pääomavaltaisten hankkeiden toteuttamiseen ja peruspalvelujen tarjoamiseen;

| P. | ottaa huomioon, että kehitysyhteistyöpolitiikan rahoitus on nykyään luonteeltaan enimmäkseen yksityistä; katsoo, että yksityinen rahoitus voi täydentää julkista rahoitusta muttei korvata sitä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että kehitysyhteistyöpolitiikan rahoitus on nykyään luonteeltaan enimmäkseen yksityistä; katsoo, että yksityinen rahoitus voi täydentää julkista rahoitusta muttei korvata sitä;

| Q. | ottaa huomioon, että yksityisen ja julkisen sektorin osallistuminen voi auttaa parantamaan julkisten palvelujen kustannuksia, tehokkuutta ja laatua ja välttämään epäoikeudenmukaisia yksityistämisprosesseja; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että yksityisen ja julkisen sektorin osallistuminen voi auttaa parantamaan julkisten palvelujen kustannuksia, tehokkuutta ja laatua ja välttämään epäoikeudenmukaisia yksityistämisprosesseja;

| R. | katsoo, että kehityksen rahoitus on mukautettava muuttuvaan globaaliin ympäristöön ja että siksi on suunniteltava ja toteutettava innovatiivisia uusia rahoitusvälineitä, kuten finanssitransaktiovero ja hiilivero kansainväliselle ilmailulle ja meriliikenteelle; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että kehityksen rahoitus on mukautettava muuttuvaan globaaliin ympäristöön ja että siksi on suunniteltava ja toteutettava innovatiivisia uusia rahoitusvälineitä, kuten finanssitransaktiovero ja hiilivero kansainväliselle ilmailulle ja meriliikenteelle;

| S. | ottaa huomioon, että yksityinen rahoitus tarjoaa valtavasti mahdollisuuksia ja on tärkein ulkoisen rahoituksen lähde kehitysmaissa ja että kyseisissä maissa on toteutettava kaikki asianmukaiset toimet niiden suhteellisten etujen hyödyntämiseksi; katsoo kuitenkin, että globaalien sijoittajien ja rahoitusmarkkinoiden vaatimukset rajoittavat tosiasiallisesti sekä kehittyneiden maiden että kehitysmaiden finanssipoliittista liikkumavaraa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että yksityinen rahoitus tarjoaa valtavasti mahdollisuuksia ja on tärkein ulkoisen rahoituksen lähde kehitysmaissa ja että kyseisissä maissa on toteutettava kaikki asianmukaiset toimet niiden suhteellisten etujen hyödyntämiseksi; katsoo kuitenkin, että globaalien sijoittajien ja rahoitusmarkkinoiden vaatimukset rajoittavat tosiasiallisesti sekä kehittyneiden maiden että kehitysmaiden finanssipoliittista liikkumavaraa;

| T. | katsoo, että yksityisillä investoinneilla ei saa korvata virallista kehitysapua ja että yhdistämismekanismilla rahoitetuissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa pitäisi aina noudattaa isäntämaan kansallista kehityssuunnitelmaa, kun rahoitusta hankitaan riskien lieventämisen ja jakamisen avulla; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että yksityisillä investoinneilla ei saa korvata virallista kehitysapua ja että yhdistämismekanismilla rahoitetuissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa pitäisi aina noudattaa isäntämaan kansallista kehityssuunnitelmaa, kun rahoitusta hankitaan riskien lieventämisen ja jakamisen avulla;

| U. | ottaa huomioon että geopolitiikan ja kehitysstrategian osalta AKT-mailla on erilaisia riskiprofiileja ilman yhteistä lähestymistapaa ja että lainojen ja avustusten yhdistämisellä varmistetaan se, että hankkeet, jotka voisivat olla elinkelpoisia mutta eivät ole riittävän kannattavia tai joihin liittyy suuri riski, voivat houkutella yksityisiä investointeja; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon että geopolitiikan ja kehitysstrategian osalta AKT-mailla on erilaisia riskiprofiileja ilman yhteistä lähestymistapaa ja että lainojen ja avustusten yhdistämisellä varmistetaan se, että hankkeet, jotka voisivat olla elinkelpoisia mutta eivät ole riittävän kannattavia tai joihin liittyy suuri riski, voivat houkutella yksityisiä investointeja;

| 1. | toteaa, että yksityisillä investoinneilla ja rahoituksella voidaan kehitysmaissa asianmukaisesti säänneltyinä tukea paikallisia yrityksiä ja paikallista taloutta sekä taata ihmisarvoiset työpaikat; katsoo siksi, että yhdistämismekanismin käytössä olisi noudatettava selviä ohjeita, niin että julkinen tuki ohjataan vain niille yksityisen sektorin investoinneille, jotka tuottavat myönteisiä kehitystuloksia ja ovat vastuullisen rahoituksen periaatteiden mukaisia; |
| --- | --- |

1.

toteaa, että yksityisillä investoinneilla ja rahoituksella voidaan kehitysmaissa asianmukaisesti säänneltyinä tukea paikallisia yrityksiä ja paikallista taloutta sekä taata ihmisarvoiset työpaikat; katsoo siksi, että yhdistämismekanismin käytössä olisi noudatettava selviä ohjeita, niin että julkinen tuki ohjataan vain niille yksityisen sektorin investoinneille, jotka tuottavat myönteisiä kehitystuloksia ja ovat vastuullisen rahoituksen periaatteiden mukaisia;

| 2. | kehottaa erityisesti Euroopan komissiota, joka on ilmoittanut pidentävänsä huomattavasti yhdistämisen käyttämistä tulevina vuosina AKT:n ja EU:n yhteistyössä, panemaan täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa annetun suosituksen yhdistämisen käyttämisestä ja arvioimaan lainojen ja määrärahojen yhdistämismekanismia etenkin kun otetaan huomioon kehitysyhteistyön ja rahoituksen täydentävyys, avoimuus ja vastuuvelvollisuus; |
| --- | --- |

2.

kehottaa erityisesti Euroopan komissiota, joka on ilmoittanut pidentävänsä huomattavasti yhdistämisen käyttämistä tulevina vuosina AKT:n ja EU:n yhteistyössä, panemaan täytäntöön tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa annetun suosituksen yhdistämisen käyttämisestä ja arvioimaan lainojen ja määrärahojen yhdistämismekanismia etenkin kun otetaan huomioon kehitysyhteistyön ja rahoituksen täydentävyys, avoimuus ja vastuuvelvollisuus;

| 3. | on tyytyväinen käynnissä olevaan työhön, jolla pyritään parantamaan EU:n yhdistämisvälineiden hallinnointia, mikä mahdollistaa vivutuksen maksimoinnin ja rahoitettujen hankkeiden täydentävyyden; korostaa, että Euroopan komission olisi valvottava entistä paremmin sitä, miten EU:n avustukset pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

3.

on tyytyväinen käynnissä olevaan työhön, jolla pyritään parantamaan EU:n yhdistämisvälineiden hallinnointia, mikä mahdollistaa vivutuksen maksimoinnin ja rahoitettujen hankkeiden täydentävyyden; korostaa, että Euroopan komission olisi valvottava entistä paremmin sitä, miten EU:n avustukset pannaan täytäntöön;

| 4. | katsoo, että yhdistäminen on progressiivista ja loogista, kun tarkastellaan rahamääriä sekä lainojen ja avustusten suhdetta, ja muistuttaa, että tällä järjestelyllä varmistetaan se, että maat saavat rahoitusta välttäen ylivelkaantumisen; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että yhdistäminen on progressiivista ja loogista, kun tarkastellaan rahamääriä sekä lainojen ja avustusten suhdetta, ja muistuttaa, että tällä järjestelyllä varmistetaan se, että maat saavat rahoitusta välttäen ylivelkaantumisen;

| 5. | huomauttaa, että aiempien kokemusten perusteella huonosti neuvotellut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimukset voivat lisätä valtion velkaantuneisuutta, sillä julkinen sektori kantaa usein suhteettoman suuren osan taloudellisista riskeistä, kun taas yksityiset sijoittajat saavat useimmiten tuotot; kehottaa lisäämään kumppanimaiden hallituksille annettavaa teknistä apua, jotta ne voivat laatia järkevän sääntelykehyksen vastuulliselle rahoittamiselle, kustannusten takaisinperintä ja etujen jakaminen mukaan luettuina; |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että aiempien kokemusten perusteella huonosti neuvotellut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimukset voivat lisätä valtion velkaantuneisuutta, sillä julkinen sektori kantaa usein suhteettoman suuren osan taloudellisista riskeistä, kun taas yksityiset sijoittajat saavat useimmiten tuotot; kehottaa lisäämään kumppanimaiden hallituksille annettavaa teknistä apua, jotta ne voivat laatia järkevän sääntelykehyksen vastuulliselle rahoittamiselle, kustannusten takaisinperintä ja etujen jakaminen mukaan luettuina;

| 6. | toteaa, että avustusten ja lainojen yhdistämistä käytetään pääasiassa energia-, liikenne- ja vesialalla sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla ja että sitä olisi laajennettava sellaisille aloille kuin infrastruktuuri, mikro- ja pk-yritykset, maatalous ja sosiaaliala; |
| --- | --- |

6.

toteaa, että avustusten ja lainojen yhdistämistä käytetään pääasiassa energia-, liikenne- ja vesialalla sekä tieto- ja viestintätekniikan alalla ja että sitä olisi laajennettava sellaisille aloille kuin infrastruktuuri, mikro- ja pk-yritykset, maatalous ja sosiaaliala;

| 7. | huomauttaa, että yhdistämismekanismin käytössä olisi keskityttävä hankkeisiin, joilla voi olla suurin vaikutus osallistavaan ja kestävään kasvuun; |
| --- | --- |

7.

huomauttaa, että yhdistämismekanismin käytössä olisi keskityttävä hankkeisiin, joilla voi olla suurin vaikutus osallistavaan ja kestävään kasvuun;

| 8. | toteaa, että yhdistämismekanismi merkitsee nykyisessä muodossaan julkisten avustusten yhdistämistä rahoituslaitosten lainoihin ja muihin riskinhallintamekanismeihin, minkä ansiosta hankkeita voidaan rahoittaa finanssikriisin aikana budjettirajoitteista huolimatta; korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita ei pidä kohdistaa sellaisten pohjoisten monikansallisten yritysten tukemiseen, jotka voivat saada rahoitusta vaihtoehtoisista lähteistä; |
| --- | --- |

8.

toteaa, että yhdistämismekanismi merkitsee nykyisessä muodossaan julkisten avustusten yhdistämistä rahoituslaitosten lainoihin ja muihin riskinhallintamekanismeihin, minkä ansiosta hankkeita voidaan rahoittaa finanssikriisin aikana budjettirajoitteista huolimatta; korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita ei pidä kohdistaa sellaisten pohjoisten monikansallisten yritysten tukemiseen, jotka voivat saada rahoitusta vaihtoehtoisista lähteistä;

| 9. | on sitä mieltä, että päätökset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden käytön tukemisesta kehitysmaissa rahoituslähteitä yhdistämällä tulee perustaa näiden mekanismien perusteelliseen arviointiin ja aiemmista kokemuksista opittuihin asioihin; korostaa tässä yhteydessä, että tehtyjen tutkimusten mukaan suurin osa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeista ei perustu vakaaseen vaikutustenarviointiin ja että niiden kehitystuloksista on olemassa vain heikkoa näyttöä; |
| --- | --- |

9.

on sitä mieltä, että päätökset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden käytön tukemisesta kehitysmaissa rahoituslähteitä yhdistämällä tulee perustaa näiden mekanismien perusteelliseen arviointiin ja aiemmista kokemuksista opittuihin asioihin; korostaa tässä yhteydessä, että tehtyjen tutkimusten mukaan suurin osa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeista ei perustu vakaaseen vaikutustenarviointiin ja että niiden kehitystuloksista on olemassa vain heikkoa näyttöä;

| 10. | korostaa, että kehitysvirastojen on varmistettava, että julkista kehitysrahoitusta käytetään paikallistalouden verkostojen tukemiseen kehitysmaissa; korostaa erityisesti, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeilla olisi pyrittävä kehittämään kotimaisten mikro- ja pk-yritysten valmiuksia; |
| --- | --- |

10.

korostaa, että kehitysvirastojen on varmistettava, että julkista kehitysrahoitusta käytetään paikallistalouden verkostojen tukemiseen kehitysmaissa; korostaa erityisesti, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeilla olisi pyrittävä kehittämään kotimaisten mikro- ja pk-yritysten valmiuksia;

| 11. | korostaa, että avustusten ja lainojen yhdistämistä koskevien mahdollisuuksien optimoimiseksi yhdistämismekanismien käytössä on sovellettava avoimia menettelyjä, joilla varmistetaan edunsaajamaiden ja muiden sidosryhmien tehokas hallinnointi ja omistajuus; katsoo, että avoimet käytännöt muodostavat perustan tiukalle vastuuvelvollisuudelle; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että avustusten ja lainojen yhdistämistä koskevien mahdollisuuksien optimoimiseksi yhdistämismekanismien käytössä on sovellettava avoimia menettelyjä, joilla varmistetaan edunsaajamaiden ja muiden sidosryhmien tehokas hallinnointi ja omistajuus; katsoo, että avoimet käytännöt muodostavat perustan tiukalle vastuuvelvollisuudelle;

| 12. | korostaa, että lainojen ja avustusten yhdistäminen ei ratkaise kaikkia rahoitusongelmia eikä takaa automaattisesti edunsaajamaan tavoitteiden mukaista kestävää vaikutusta, varsinkaan kun on kyse sosiaalisektorin tarpeista; varoittaa tässä suhteessa käyttämästä edullisin ehdoin annettavia lainoja sosiaalisektorin investointeihin, kuten terveyteen ja koulutukseen, sillä se voi heikentää yleishyödyllisten palvelujen tarjoamista erityisesti heikossa asemassa oleville väestönosille; korostaa, että niukoista julkisen tuen varoista tulisi tukea julkista investointia, jonka ei välttämättä odoteta tuottavan tuloja lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä vastaanottajamaissa; |
| --- | --- |

12.

korostaa, että lainojen ja avustusten yhdistäminen ei ratkaise kaikkia rahoitusongelmia eikä takaa automaattisesti edunsaajamaan tavoitteiden mukaista kestävää vaikutusta, varsinkaan kun on kyse sosiaalisektorin tarpeista; varoittaa tässä suhteessa käyttämästä edullisin ehdoin annettavia lainoja sosiaalisektorin investointeihin, kuten terveyteen ja koulutukseen, sillä se voi heikentää yleishyödyllisten palvelujen tarjoamista erityisesti heikossa asemassa oleville väestönosille; korostaa, että niukoista julkisen tuen varoista tulisi tukea julkista investointia, jonka ei välttämättä odoteta tuottavan tuloja lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä vastaanottajamaissa;

| 13. | korostaa, että vaikka lainojen ja avustusten yhdistämismekanismit tarjoavatkin taloudellisia ja muita etuja, ne voivat sisältää myös huomattavia riskejä, jotka liittyvät omistajuuteen, velkaantuneisuuteen ja vaihtoehtoiskustannuksiin, ja voivat myös herättää kysymyksiä, jotka liittyvät niiden tehokkuuteen ja vaikutukseen, resurssien täydentävyyteen ja markkinoiden vääristymiseen; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että vaikka lainojen ja avustusten yhdistämismekanismit tarjoavatkin taloudellisia ja muita etuja, ne voivat sisältää myös huomattavia riskejä, jotka liittyvät omistajuuteen, velkaantuneisuuteen ja vaihtoehtoiskustannuksiin, ja voivat myös herättää kysymyksiä, jotka liittyvät niiden tehokkuuteen ja vaikutukseen, resurssien täydentävyyteen ja markkinoiden vääristymiseen;

| 14. | toteaa, että rahoituksen ja riskinjakovälineiden saanti kehitysmaissa on tärkeä edellytys lainojen ja avustusten yhdistämisen toiminnalle; kehottaa siksi perustamaan riskinjakomekanismeja yhdessä EU:n kehitysrahoituslaitosten sekä kansallisten ja alueellisten virastojen kanssa julkisen ja yksityisen sektorin investointien lisäämiseksi erityisesti aloilla kuten uusiutuvat energialähteet, rakentaminen, liikenne ja yleishyödylliset palvelut, joihin liittyy suuri ennakkosijoitus, suuri riski ja usein epäoikeudenmukainen kansainvälinen kilpailu; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että rahoituksen ja riskinjakovälineiden saanti kehitysmaissa on tärkeä edellytys lainojen ja avustusten yhdistämisen toiminnalle; kehottaa siksi perustamaan riskinjakomekanismeja yhdessä EU:n kehitysrahoituslaitosten sekä kansallisten ja alueellisten virastojen kanssa julkisen ja yksityisen sektorin investointien lisäämiseksi erityisesti aloilla kuten uusiutuvat energialähteet, rakentaminen, liikenne ja yleishyödylliset palvelut, joihin liittyy suuri ennakkosijoitus, suuri riski ja usein epäoikeudenmukainen kansainvälinen kilpailu;

| 15. | korostaa, että on tärkeää kehittää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia osana lainojen ja avustusten yhdistämisprosessia ja luoda Euroopan unionin ja AKT-maiden välille poliittisen vuoropuhelun ja projektikoordinoinnin foorumi askelena kohti kehitystä ja avun tehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista, samalla kun taataan selvä, vakaa ja turvallinen ympäristö, hyvä hallinto ja tehokas riitojenratkaisu; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että on tärkeää kehittää julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia osana lainojen ja avustusten yhdistämisprosessia ja luoda Euroopan unionin ja AKT-maiden välille poliittisen vuoropuhelun ja projektikoordinoinnin foorumi askelena kohti kehitystä ja avun tehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttamista, samalla kun taataan selvä, vakaa ja turvallinen ympäristö, hyvä hallinto ja tehokas riitojenratkaisu;

| 16. | kannustaa AKT-maita vahvistamaan lainsäädäntökehystä, jota vaaditaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien lisäämiseksi yhdistämismekanismin puitteissa; |
| --- | --- |

16.

kannustaa AKT-maita vahvistamaan lainsäädäntökehystä, jota vaaditaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien lisäämiseksi yhdistämismekanismin puitteissa;

| 17. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä Euroopan investointipankille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT-EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, panafrikkalaiselle parlamentille, kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille sekä Euroopan investointipankille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (9)

peruskoulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvistä haasteista ja mahdollisuuksista AKT-valtioissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (10) (Cotonoun sopimus), sellaisena kuin sitä on ensimmäisen kerran muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (11) ja sellaisena kuin sitä on toisen kerran muutettu Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (12), sekä erityisesti sen 25 artiklan 1 kohdan a alakohdan koulutuksen parantamisesta kaikilla tasoilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (10) (Cotonoun sopimus), sellaisena kuin sitä on ensimmäisen kerran muutettu Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 (11) ja sellaisena kuin sitä on toisen kerran muutettu Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010 (12), sekä erityisesti sen 25 artiklan 1 kohdan a alakohdan koulutuksen parantamisesta kaikilla tasoilla,

| — | ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet sekä erityisesti tavoitteen 2A, joka koskee maailmanlaajuista peruskoulutusta, ja 3A, joka koskee sukupuolten eroavaisuuksien poistamista ensimmäisen ja toisen asteen koulutuksesta mieluiten vuoteen 2005 mennessä ja kaikilta koulutuksen tasoilta viimeistään vuonna 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet sekä erityisesti tavoitteen 2A, joka koskee maailmanlaajuista peruskoulutusta, ja 3A, joka koskee sukupuolten eroavaisuuksien poistamista ensimmäisen ja toisen asteen koulutuksesta mieluiten vuoteen 2005 mennessä ja kaikilta koulutuksen tasoilta viimeistään vuonna 2015,

| — | ottaa huomioon Unescon yleissopimuksen syrjinnän vastustamiseksi opetuksen alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon yleissopimuksen syrjinnän vastustamiseksi opetuksen alalla,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. lokakuuta 2012 antaman päätöslauselman EU:n vuotta 2011 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 25. lokakuuta 2012 antaman päätöslauselman EU:n vuotta 2011 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (13),

| — | ottaa huomioon Koulutus kaikille -liikkeen (EFA) perustamisen Jomtienissä, Thaimaassa, ja 9. maaliskuuta 1990 allekirjoitetun julistuksen koulutuksesta kaikille, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Koulutus kaikille -liikkeen (EFA) perustamisen Jomtienissä, Thaimaassa, ja 9. maaliskuuta 1990 allekirjoitetun julistuksen koulutuksesta kaikille,

| — | ottaa huomioon maailman koulutusfoorumissa Dakarissa, Senegalissa, 28. huhtikuuta 2000 hyväksytyt EFA-tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maailman koulutusfoorumissa Dakarissa, Senegalissa, 28. huhtikuuta 2000 hyväksytyt EFA-tavoitteet,

| — | ottaa huomioon Rio de Janeirossa 22. kesäkuuta 2012 pidetyssä YK:n kestävän kehityksen kokouksessa (Rio+20) hyväksytyn loppujulistuksen ”Tulevaisuus, jota tavoittelemme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Rio de Janeirossa 22. kesäkuuta 2012 pidetyssä YK:n kestävän kehityksen kokouksessa (Rio+20) hyväksytyn loppujulistuksen ”Tulevaisuus, jota tavoittelemme”,

| — | ottaa huomioon viisivuotisen Global Education First Initiative -aloitteen (GEFI), jonka YK:n pääsihteeri käynnisti syyskuussa 2012, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viisivuotisen Global Education First Initiative -aloitteen (GEFI), jonka YK:n pääsihteeri käynnisti syyskuussa 2012,

| — | ottaa huomioon Unescon ja Unicefin syyskuussa 2013 julkaiseman koulutusta vuoden 2015 jälkeisessä kehitysohjelmassa koskevan kertomuksen ”Global Thematic Consultation on Education in the Post-2015 Development Agenda”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Unescon ja Unicefin syyskuussa 2013 julkaiseman koulutusta vuoden 2015 jälkeisessä kehitysohjelmassa koskevan kertomuksen ”Global Thematic Consultation on Education in the Post-2015 Development Agenda”,

| — | ottaa huomioon Global Education for All -kokouksessa Muscatissa, Omanissa, 14. toukokuuta 2014 hyväksytyn Muscatin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Global Education for All -kokouksessa Muscatissa, Omanissa, 14. toukokuuta 2014 hyväksytyn Muscatin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon oikeutta koulutukseen käsittelevän YK:n erityisraportoijan Kishore Singhin 24. syyskuuta 2014 antaman kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeutta koulutukseen käsittelevän YK:n erityisraportoijan Kishore Singhin 24. syyskuuta 2014 antaman kertomuksen,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin 31. toukokuuta 2007 julkaiseman asiakirjan teknisen ja ammatillisen koulutuksen elvyttämisestä Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin 31. toukokuuta 2007 julkaiseman asiakirjan teknisen ja ammatillisen koulutuksen elvyttämisestä Afrikassa,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.717/14/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/101.717/14/lop.),

| A. | ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksessa kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota sen varmistamiseen, että sosiaalisektorilla käytetään riittävästi rahaa, myös koulutuksen kehittämiseen kaikilla tasoilla, työhön, joka koskee korkeakoulutuksen tutkintojen tunnustamista, koulutuksen laadunvarmistusjärjestelmien perustamiseen, myös verkossa tai muilla epätavanomaisilla keinoilla annetun opetuksen alalla, sekä teknisten valmiuksien ja taitojen kehittämiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Cotonoun sopimuksessa kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota sen varmistamiseen, että sosiaalisektorilla käytetään riittävästi rahaa, myös koulutuksen kehittämiseen kaikilla tasoilla, työhön, joka koskee korkeakoulutuksen tutkintojen tunnustamista, koulutuksen laadunvarmistusjärjestelmien perustamiseen, myös verkossa tai muilla epätavanomaisilla keinoilla annetun opetuksen alalla, sekä teknisten valmiuksien ja taitojen kehittämiseen;

| B. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen EFA-liike, joka perustettiin Jomtienissa vuonna 1990 ja jota jatkettiin Dakarissa vuonna 2000, on ollut tärkein sitoumus koulutukseen viime vuosikymmeninä ja on auttanut saamaan aikaan huomattavaa edistystä koulutuksen alalla |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuinen EFA-liike, joka perustettiin Jomtienissa vuonna 1990 ja jota jatkettiin Dakarissa vuonna 2000, on ollut tärkein sitoumus koulutukseen viime vuosikymmeninä ja on auttanut saamaan aikaan huomattavaa edistystä koulutuksen alalla

| C. | ottaa huomioon, että GEFI-aloitteella pyritään nopeuttamaan etenemistä kohti EFA-tavoitteita ja koulutukseen liittyviä vuosituhannen tavoitteita sekä erityisesti kokoamaan yhteen laaja ryhmä toimijoita loppusysäykseen vuonna 2015 laadukkaan, merkityksellisen ja muuttavan koulutuksen sijoittamiseksi sosiaalisten, poliittisten ja kehitystä koskevien ohjelmien ytimeen ja tarvittavan rahoituksen keräämiseksi koulutukselle maailmanlaajuisten tukitoimien kautta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että GEFI-aloitteella pyritään nopeuttamaan etenemistä kohti EFA-tavoitteita ja koulutukseen liittyviä vuosituhannen tavoitteita sekä erityisesti kokoamaan yhteen laaja ryhmä toimijoita loppusysäykseen vuonna 2015 laadukkaan, merkityksellisen ja muuttavan koulutuksen sijoittamiseksi sosiaalisten, poliittisten ja kehitystä koskevien ohjelmien ytimeen ja tarvittavan rahoituksen keräämiseksi koulutukselle maailmanlaajuisten tukitoimien kautta;

| D. | toteaa, että EFA-suunnitelmaa ja koulutukseen liittyviä vuosituhannen tavoitteita tuskin saadaan toteutettua vuoteen 2015 mennessä ja että EFA-suunnitelman jatkuva merkitys on tunnustettava erityisesti niiden kuuden tavoitteen osalta, jotka koskevat kaikkia perusopetuksen osatekijöitä varhaisopetuksesta ja aikuisten lukutaidosta koulutuksen laatuun; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EFA-suunnitelmaa ja koulutukseen liittyviä vuosituhannen tavoitteita tuskin saadaan toteutettua vuoteen 2015 mennessä ja että EFA-suunnitelman jatkuva merkitys on tunnustettava erityisesti niiden kuuden tavoitteen osalta, jotka koskevat kaikkia perusopetuksen osatekijöitä varhaisopetuksesta ja aikuisten lukutaidosta koulutuksen laatuun;

| E. | toteaa, että on olemassa yhteys taloudellisen, sosiaalisen, kulttuurisen ja poliittisen kehitystason ja sen edistyksen välillä, johon maa voi päästä saavuttamalla vuosituhannen kehitystavoitteet ja EFA-tavoitteet; toteaa, että koulutukseen pääsyn ja koulutustarjonnan tasojen parantaminen kaikille nuorille sekä erityisesti tytöille ja vammaisille nuorille voi itsessään auttaa saavuttamaan nämä ja muut kehitystavoitteet; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että on olemassa yhteys taloudellisen, sosiaalisen, kulttuurisen ja poliittisen kehitystason ja sen edistyksen välillä, johon maa voi päästä saavuttamalla vuosituhannen kehitystavoitteet ja EFA-tavoitteet; toteaa, että koulutukseen pääsyn ja koulutustarjonnan tasojen parantaminen kaikille nuorille sekä erityisesti tytöille ja vammaisille nuorille voi itsessään auttaa saavuttamaan nämä ja muut kehitystavoitteet;

| F. | ottaa huomioon, että yli 57 miljoonaa lasta ja 69 miljoonaa nuorta ei edelleenkään saa tehokasta perusopetusta; ottaa huomioon, että vuonna 2011 arviolta 774 miljoonaa aikuista, joista lähes kaksi kolmasosaa oli naisia, oli lukutaidottomia ja vähintään 250 miljoonaa lasta ei osaa lukea, kirjoittaa eikä suorittaa peruslaskutoimituksia, vaikka on viettänyt koulussa vähintään neljä vuotta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yli 57 miljoonaa lasta ja 69 miljoonaa nuorta ei edelleenkään saa tehokasta perusopetusta; ottaa huomioon, että vuonna 2011 arviolta 774 miljoonaa aikuista, joista lähes kaksi kolmasosaa oli naisia, oli lukutaidottomia ja vähintään 250 miljoonaa lasta ei osaa lukea, kirjoittaa eikä suorittaa peruslaskutoimituksia, vaikka on viettänyt koulussa vähintään neljä vuotta;

| G. | toteaa, että virallisen koulutuksen suorittamatta jättäminen, perustaitojen riittämättömät tasot ja koulutuksen heikko laatu ja merkityksellisyys ovat vakavia ongelmia ja että kaikilla koulutuksen tasoilla vallitsee pääsyn, osallistumisen ja oppimistulosten suhteen jatkuva eriarvoisuus, joka koskee erityisesti heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä ja vähemmistöjä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että virallisen koulutuksen suorittamatta jättäminen, perustaitojen riittämättömät tasot ja koulutuksen heikko laatu ja merkityksellisyys ovat vakavia ongelmia ja että kaikilla koulutuksen tasoilla vallitsee pääsyn, osallistumisen ja oppimistulosten suhteen jatkuva eriarvoisuus, joka koskee erityisesti heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä ja vähemmistöjä;

| H. | ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoijan vuonna 2014 laatimassa kertomuksessa oikeudesta koulutukseen todetaan, että koulutusta on yksityistetty entistä enemmän ja että se voi pahentaa marginalisoitumista ja syrjäytymistä ja että se lisää koulutukseen pääsyn eriarvoisuutta jo ennestään heikommassa asemassa oleville ryhmille, kuten tytöt, vammaiset lapset ja etniset vähemmistöt, mitä lisää eriarvoisuutta laajemmin yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että YK:n erityisraportoijan vuonna 2014 laatimassa kertomuksessa oikeudesta koulutukseen todetaan, että koulutusta on yksityistetty entistä enemmän ja että se voi pahentaa marginalisoitumista ja syrjäytymistä ja että se lisää koulutukseen pääsyn eriarvoisuutta jo ennestään heikommassa asemassa oleville ryhmille, kuten tytöt, vammaiset lapset ja etniset vähemmistöt, mitä lisää eriarvoisuutta laajemmin yhteiskunnassa;

| I. | toteaa, että asianmukaisten pääsymahdollisuuksien puuttuminen kouluissa ja oppilaitoksissa estää vammaisten ihmisten osallistumisen koulutuksen perusoikeuden harjoittamiseen; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että asianmukaisten pääsymahdollisuuksien puuttuminen kouluissa ja oppilaitoksissa estää vammaisten ihmisten osallistumisen koulutuksen perusoikeuden harjoittamiseen;

| J. | toteaa, että sukupuolten epätasa-arvo koulutuksessa on erityinen huolenaihe, koska vain 60 prosenttia maista oli saavuttanut sukupuolten tasa-arvon ensimmäisen asteen koulutuksessa ja 38 prosenttia toisen asteen koulutuksessa vuoteen 2011 mennessä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sukupuolten epätasa-arvo koulutuksessa on erityinen huolenaihe, koska vain 60 prosenttia maista oli saavuttanut sukupuolten tasa-arvon ensimmäisen asteen koulutuksessa ja 38 prosenttia toisen asteen koulutuksessa vuoteen 2011 mennessä;

| K. | toteaa, että monien AKT-maiden peruskoulutuksessa ja ammatillisesta koulutuksessa vallitsee vakava puute varoista, sekä alan kansallisella että kansainvälisellä tasolla, mikä on haitannut vakavasti edistystä kohti tavoitetta tarjota kaikille pääsy laadukkaaseen koulutukseen; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että monien AKT-maiden peruskoulutuksessa ja ammatillisesta koulutuksessa vallitsee vakava puute varoista, sekä alan kansallisella että kansainvälisellä tasolla, mikä on haitannut vakavasti edistystä kohti tavoitetta tarjota kaikille pääsy laadukkaaseen koulutukseen;

| L. | toteaa, että osallistava ja kaikkien saatavilla oleva korkealaatuinen virallinen ja epävirallinen koulutus on keskeistä sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämisessä ja syrjäytyneiden yhteisöjen ja aliedustettujen henkilöiden, erityisesti naisten ja tyttöjen, vaikutusvallan lisäämisessä, millä edistetään aktiivista kansalaisuutta, avointa ja dynaamista julkisuutta sekä demokraattista hallintotapaa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että osallistava ja kaikkien saatavilla oleva korkealaatuinen virallinen ja epävirallinen koulutus on keskeistä sosiaalisen eriarvoisuuden vähentämisessä ja syrjäytyneiden yhteisöjen ja aliedustettujen henkilöiden, erityisesti naisten ja tyttöjen, vaikutusvallan lisäämisessä, millä edistetään aktiivista kansalaisuutta, avointa ja dynaamista julkisuutta sekä demokraattista hallintotapaa;

| M. | toteaa, että naisten ja tyttöjen vaikutusvallan lisääminen koulutuksen avulla on keskeistä sukupuolten epätasa-arvon torjumisessa yhteiskunnissa ja että sen pitäisi olla keskeinen osa AKT-maiden koulutuspolitiikkaa; ottaa toisaalta huomioon, että naisten ja tyttöjen koulutukseen pääsyn estyminen edistää heidän aliedustustaan julkisissa, sosiaalisissa ja poliittisissa piireissä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että naisten ja tyttöjen vaikutusvallan lisääminen koulutuksen avulla on keskeistä sukupuolten epätasa-arvon torjumisessa yhteiskunnissa ja että sen pitäisi olla keskeinen osa AKT-maiden koulutuspolitiikkaa; ottaa toisaalta huomioon, että naisten ja tyttöjen koulutukseen pääsyn estyminen edistää heidän aliedustustaan julkisissa, sosiaalisissa ja poliittisissa piireissä;

| N. | ottaa huomioon, että lapsiin ja oppilaitosten henkilöstöön on kohdistunut entistä enemmän väkivaltaa ja hyökkäyksiä joissakin AKT-maissa, erityisesti Nigeriassa, Keniassa ja niiden naapurimaissa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että lapsiin ja oppilaitosten henkilöstöön on kohdistunut entistä enemmän väkivaltaa ja hyökkäyksiä joissakin AKT-maissa, erityisesti Nigeriassa, Keniassa ja niiden naapurimaissa;

| O. | ottaa huomioon, että EFA-tavoitteiden ja vuosituhannen kehitystavoitteiden hyväksymisen jälkeen on tapahtunut merkittäviä sosioekonomisia ja demografisia muutoksia ja että tietojen, taitojen ja osaamisen tyypissä ja tasossa on muuttuvia vaatimuksia, jotka liittyvät osaamistalouteen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että EFA-tavoitteiden ja vuosituhannen kehitystavoitteiden hyväksymisen jälkeen on tapahtunut merkittäviä sosioekonomisia ja demografisia muutoksia ja että tietojen, taitojen ja osaamisen tyypissä ja tasossa on muuttuvia vaatimuksia, jotka liittyvät osaamistalouteen;

| P. | toteaa, että nuoret ovat keskeisessä asemassa seuraavan sukupolven kestävän kehityksen tavoitteissa, erityisesti niissä, joilla pyritään osallistavaan ja kestävään talouskasvuun, tuottavaan täystyöllisyyteen ja ihmisarvoiseen työhön kaikille; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että nuoret ovat keskeisessä asemassa seuraavan sukupolven kestävän kehityksen tavoitteissa, erityisesti niissä, joilla pyritään osallistavaan ja kestävään talouskasvuun, tuottavaan täystyöllisyyteen ja ihmisarvoiseen työhön kaikille;

| Q. | toteaa, että aivovienti on AKT-maiden talouksille suuri haaste, jota ne eivät voi ratkaista rajallisilla resursseillaan; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että aivovienti on AKT-maiden talouksille suuri haaste, jota ne eivät voi ratkaista rajallisilla resursseillaan;

| R. | toteaa, että koulutus voi olla ratkaisevassa asemassa paitsi ympäristökestävyyden, terveyden ja talouskasvun sekä yleensä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta myös rauhanrakentamisen kannalta; toteaa, että koulutus voi ehkä paremmin kuin mikään muu ala tarjota hyvin näkyvät varhaiset rauhanosingot, joista rauhansopimusten kestäminen voi riippua; toteaa, että, jos koulutusjärjestelmät ovat osallistavia, niillä voidaan luoda kestävää ja tasapuolista talouskehitystä ja, jos niiden avulla edistetään keskinäistä ymmärrystä, suvaitsevaisuutta ja kunnioitusta tukevia asenteita, niillä voidaan tehdä yhteiskunnista vähemmän alttiita väkivaltaisille konflikteille; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että koulutus voi olla ratkaisevassa asemassa paitsi ympäristökestävyyden, terveyden ja talouskasvun sekä yleensä vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kannalta myös rauhanrakentamisen kannalta; toteaa, että koulutus voi ehkä paremmin kuin mikään muu ala tarjota hyvin näkyvät varhaiset rauhanosingot, joista rauhansopimusten kestäminen voi riippua; toteaa, että, jos koulutusjärjestelmät ovat osallistavia, niillä voidaan luoda kestävää ja tasapuolista talouskehitystä ja, jos niiden avulla edistetään keskinäistä ymmärrystä, suvaitsevaisuutta ja kunnioitusta tukevia asenteita, niillä voidaan tehdä yhteiskunnista vähemmän alttiita väkivaltaisille konflikteille;

| S. | toteaa, että koulutusjärjestelmän (koulujen, opettajien, yliopistojen ja hallintovirkamiesten) on oltava joustava, niin että sillä on luottamus ja keinot kohdata tavanomaisia ja epätavanomaisia haasteita ja että se on yhteydessä vakaaseen perheympäristöön; toteaa, että perheen asema on erittäin tärkeä elinikäisessä kehityksessä ja erityisesti lapsuudessa arvojen ja henkilökohtaisten taitojen kannalta; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että koulutusjärjestelmän (koulujen, opettajien, yliopistojen ja hallintovirkamiesten) on oltava joustava, niin että sillä on luottamus ja keinot kohdata tavanomaisia ja epätavanomaisia haasteita ja että se on yhteydessä vakaaseen perheympäristöön; toteaa, että perheen asema on erittäin tärkeä elinikäisessä kehityksessä ja erityisesti lapsuudessa arvojen ja henkilökohtaisten taitojen kannalta;

| T. | toteaa, että on varmistettava, että koulutusjärjestelmissä kunnioitetaan AKT-maiden kulttuuria ja perinteitä, niin että saavutetaan innovaation ja perinteen tehokas yhdistelmä ja varmistetaan, että AKT-maiden opetuksessa koulutettaville annetaan tarvittavat taidot ja ylläpidetään kyseisten maiden tyypillisiä piirteitä; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että on varmistettava, että koulutusjärjestelmissä kunnioitetaan AKT-maiden kulttuuria ja perinteitä, niin että saavutetaan innovaation ja perinteen tehokas yhdistelmä ja varmistetaan, että AKT-maiden opetuksessa koulutettaville annetaan tarvittavat taidot ja ylläpidetään kyseisten maiden tyypillisiä piirteitä;

| U. | toteaa, että hallintorakenteiden pirstoutuminen ja heikot valmiudet, yhteyksien puute työmarkkinoille, epäpätevät opettajat ja huono infrastruktuuri estävät sen, että ihmiset hyödyntävät ammatillisessa koulutuksessa kaikki voimavaransa ja tarttuvat sosiaalisiin ja työelämän mahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että hallintorakenteiden pirstoutuminen ja heikot valmiudet, yhteyksien puute työmarkkinoille, epäpätevät opettajat ja huono infrastruktuuri estävät sen, että ihmiset hyödyntävät ammatillisessa koulutuksessa kaikki voimavaransa ja tarttuvat sosiaalisiin ja työelämän mahdollisuuksiin;

| V. | toteaa, että kymmenennen EKR:n puitteisiin kuuluvat Edulink- ja AKT:n ja EU:n korkeakoulutuksen ja tutkimuksen tiede- ja teknologiaohjelmat, jotka EU:n rahoittaa ja jotka AKT:n sihteeristö panee täytäntöön, ovat erinomainen perusta yhteistyölle koulutuksen ja teknisen koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

V.

toteaa, että kymmenennen EKR:n puitteisiin kuuluvat Edulink- ja AKT:n ja EU:n korkeakoulutuksen ja tutkimuksen tiede- ja teknologiaohjelmat, jotka EU:n rahoittaa ja jotka AKT:n sihteeristö panee täytäntöön, ovat erinomainen perusta yhteistyölle koulutuksen ja teknisen koulutuksen alalla;

| W. | toteaa, että parempaa koulutusta koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvitaan riittävän päteviä opettajia ja professoreita; toteaa, että kaikkia maita pitäisi kannustaa edistämään rakenteita, joita tarvitaan elämän koulutuksen tarjoamiseen kouluttajille, keskeisenä tekijänä koulutustasojen nostamiseksi; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että parempaa koulutusta koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvitaan riittävän päteviä opettajia ja professoreita; toteaa, että kaikkia maita pitäisi kannustaa edistämään rakenteita, joita tarvitaan elämän koulutuksen tarjoamiseen kouluttajille, keskeisenä tekijänä koulutustasojen nostamiseksi;

| X. | toteaa, että koulutuksen kestävä organisointi, rahoitus ja hallinnointi voi auttaa maita saavuttamaan niiden taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että koulutuksen kestävä organisointi, rahoitus ja hallinnointi voi auttaa maita saavuttamaan niiden taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet;

| Y. | toteaa, että yksityinen sektori voi antaa arvokkaan panoksen koulutukseen korkeakoulujen rahoituksen lisäksi edistämällä innovointia ja edistämällä yrittäjyyttä AKT-maissa; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että yksityinen sektori voi antaa arvokkaan panoksen koulutukseen korkeakoulujen rahoituksen lisäksi edistämällä innovointia ja edistämällä yrittäjyyttä AKT-maissa;

| Z. | toteaa, että koulutus on väistämättömästi yhteydessä sosiaaliseen osallisuuteen ja aktiiviseen kansalaisuuteen; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että koulutus on väistämättömästi yhteydessä sosiaaliseen osallisuuteen ja aktiiviseen kansalaisuuteen;

| AA. | toteaa, että yksityisen sektorin vaatimusten yhdistäminen nuorten koulutukseen voi auttaa saavuttamaan kaksi tärkeää tavoitetta: työmahdollisuuksia nuorille ja talouskasvua AKT-maille; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että yksityisen sektorin vaatimusten yhdistäminen nuorten koulutukseen voi auttaa saavuttamaan kaksi tärkeää tavoitetta: työmahdollisuuksia nuorille ja talouskasvua AKT-maille;

| 1. | tunnustaa, että AKT-maissa tarvitaan uutta ja tulevaisuuteen suuntautunutta koulutusohjelmaa, joka on nykyisiä tavoitteita syvempi ja laajempi ja tarjoaa ihmisille ymmärryksen, osaamisen ja arvot, joita tarvitaan yhteiskuntiemme ja talouksiemme monien haasteiden voittamiseen; |
| --- | --- |

1.

tunnustaa, että AKT-maissa tarvitaan uutta ja tulevaisuuteen suuntautunutta koulutusohjelmaa, joka on nykyisiä tavoitteita syvempi ja laajempi ja tarjoaa ihmisille ymmärryksen, osaamisen ja arvot, joita tarvitaan yhteiskuntiemme ja talouksiemme monien haasteiden voittamiseen;

| 2. | korostaa monia etuja, joita saadaan investoimisesta korkealaatuiseen oppisopimuskoulutukseen, kuten ammattitaidon paraneminen, ammatti-identiteetin kehittyminen ja työmahdollisuuksien lisääntyminen; |
| --- | --- |

2.

korostaa monia etuja, joita saadaan investoimisesta korkealaatuiseen oppisopimuskoulutukseen, kuten ammattitaidon paraneminen, ammatti-identiteetin kehittyminen ja työmahdollisuuksien lisääntyminen;

| 3. | tunnustaa, että koulutus on perheiden ja koulujen jaettu vastuu, ja kehottaa hyväksymään toimia, joita tarvitaan perheiden tukemiseen niiden kouluttajan roolissa; |
| --- | --- |

3.

tunnustaa, että koulutus on perheiden ja koulujen jaettu vastuu, ja kehottaa hyväksymään toimia, joita tarvitaan perheiden tukemiseen niiden kouluttajan roolissa;

| 4. | kehottaa AKT-maita poistamaan lapsityövoiman käytön ja parantamaan koulutusta laajentamalla kouluun pääsyä, lisäämällä koulujen laatua ja laskemalla koulukustannuksia; |
| --- | --- |

4.

kehottaa AKT-maita poistamaan lapsityövoiman käytön ja parantamaan koulutusta laajentamalla kouluun pääsyä, lisäämällä koulujen laatua ja laskemalla koulukustannuksia;

| 5. | kehottaa AKT-maita tarjoamaan toisen mahdollisuuden koulutusohjelmia niille, joilla on puutteita luku- ja laskutaidoissa sekä olennaisissa elämäntaidoissa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa AKT-maita tarjoamaan toisen mahdollisuuden koulutusohjelmia niille, joilla on puutteita luku- ja laskutaidoissa sekä olennaisissa elämäntaidoissa;

| 6. | muistuttaa, että koulutuksella on keskeinen osa erilaisen perhetaustan ja sosioekonomisen taustan omaavien lasten mahdollisuuksien tasapainotuksessa; kehottaa panemaan täysimääräisesti täytäntöön kuusi EFA-tavoitetta korostaen alemman perusasteen koulutusta kattavan varhaiskasvatuksen laajentamiseksi ja parantamiseksi erityisesti haavoittuvimpien ja huono-osaisimpien lasten osalta, ja sen varmistamiseksi, että kaikki lapset, erityisesti tytöt sekä vaikeissa olosuhteissa elävät ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat lapset, saavat laadukasta, ilmaista ja pakollista ensimmäisen asteen koulutusta ja valmistuvat koulusta; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että koulutuksella on keskeinen osa erilaisen perhetaustan ja sosioekonomisen taustan omaavien lasten mahdollisuuksien tasapainotuksessa; kehottaa panemaan täysimääräisesti täytäntöön kuusi EFA-tavoitetta korostaen alemman perusasteen koulutusta kattavan varhaiskasvatuksen laajentamiseksi ja parantamiseksi erityisesti haavoittuvimpien ja huono-osaisimpien lasten osalta, ja sen varmistamiseksi, että kaikki lapset, erityisesti tytöt sekä vaikeissa olosuhteissa elävät ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat lapset, saavat laadukasta, ilmaista ja pakollista ensimmäisen asteen koulutusta ja valmistuvat koulusta;

| 7. | kehottaa täyttämään kaikkien nuorten ja aikuisten koulutustarpeet tarjoamalla tasapuolinen pääsy asianmukaisiin opetus- ja elämäntaito-ohjelmiin tavoitteena parantaa aikuisten lukutaitoa 50 prosenttia, erityisesti naisten, erityisiä koulutustarpeita omaavien ihmisten, nomadiryhmien, siirtymään joutuneiden henkilöiden, pakolaisten ja muiden haavoittuvien ryhmien osalta, ja kaikille aikuisille tasapuolinen pääsy perus- ja jatkokoulutukseen; |
| --- | --- |

7.

kehottaa täyttämään kaikkien nuorten ja aikuisten koulutustarpeet tarjoamalla tasapuolinen pääsy asianmukaisiin opetus- ja elämäntaito-ohjelmiin tavoitteena parantaa aikuisten lukutaitoa 50 prosenttia, erityisesti naisten, erityisiä koulutustarpeita omaavien ihmisten, nomadiryhmien, siirtymään joutuneiden henkilöiden, pakolaisten ja muiden haavoittuvien ryhmien osalta, ja kaikille aikuisille tasapuolinen pääsy perus- ja jatkokoulutukseen;

| 8. | kehottaa poistamaan sukupuolten eroavaisuudet koulutuksesta kaikilla tasoilla keskittyen varmistamaan tyttöjen täysi ja yhtäläinen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja valmistuminen sieltä; kehottaa AKT-valtioita käsittelemään sellaisia kysymyksiä kuin riittämätön sanitaation taso ja terveyssuojelun tarjonta, millä voi olla vaikutusta erityisesti nuorten murrosikään tulevien tyttöjen koulupudokasasteeseen; |
| --- | --- |

8.

kehottaa poistamaan sukupuolten eroavaisuudet koulutuksesta kaikilla tasoilla keskittyen varmistamaan tyttöjen täysi ja yhtäläinen pääsy laadukkaaseen koulutukseen ja valmistuminen sieltä; kehottaa AKT-valtioita käsittelemään sellaisia kysymyksiä kuin riittämätön sanitaation taso ja terveyssuojelun tarjonta, millä voi olla vaikutusta erityisesti nuorten murrosikään tulevien tyttöjen koulupudokasasteeseen;

| 9. | kehottaa tekemään parannuksia koulutuksen laadun kaikilla osa-alueilla ja varmistamaan osaamisen, niin että kaikki saavuttavat tunnustetut ja mitattavissa olevat oppimistulokset, erityisesti luku- ja laskutaidon sekä olennaisten elämäntaitojen alalla, jotka ovat olennaisia ILOn ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa ottamaan käyttöön sosiaalisia indikaattoreita saavutettujen tulosten mittaamiseksi; |
| --- | --- |

9.

kehottaa tekemään parannuksia koulutuksen laadun kaikilla osa-alueilla ja varmistamaan osaamisen, niin että kaikki saavuttavat tunnustetut ja mitattavissa olevat oppimistulokset, erityisesti luku- ja laskutaidon sekä olennaisten elämäntaitojen alalla, jotka ovat olennaisia ILOn ihmisarvoista työtä koskevan ohjelman strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi; kehottaa ottamaan käyttöön sosiaalisia indikaattoreita saavutettujen tulosten mittaamiseksi;

| 10. | kehottaa AKT-maita pyrkimään kestävään, tasapuoliseen ja itsenäiseen talouskehitykseen, jotta ne voivat vastata kysyntään, joka koskee tasapuolista pääsyä ja laadukasta koulutusta, aikuisten lukutaitoa, elinikäistä oppimista ja taitojen hankkimista kaikille kansalaisille; korostaa myös tarvetta mukauttaa keskiasteen koulutuksen sisältö vastaamaan enemmän työmarkkinoiden vaatimuksia; kehottaa erityisesti ottamaan teknisessä ja ammatillisessa koulutuksessa huomioon Saharan eteläpuolisen Afrikan epävirallisen sektorin erityistarpeet ja rajoitukset, niin että se palvelee koko taloutta eikä rajoitu vain nykyaikaiselle teollisuussektorille suunnattuun koulutukseen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa AKT-maita pyrkimään kestävään, tasapuoliseen ja itsenäiseen talouskehitykseen, jotta ne voivat vastata kysyntään, joka koskee tasapuolista pääsyä ja laadukasta koulutusta, aikuisten lukutaitoa, elinikäistä oppimista ja taitojen hankkimista kaikille kansalaisille; korostaa myös tarvetta mukauttaa keskiasteen koulutuksen sisältö vastaamaan enemmän työmarkkinoiden vaatimuksia; kehottaa erityisesti ottamaan teknisessä ja ammatillisessa koulutuksessa huomioon Saharan eteläpuolisen Afrikan epävirallisen sektorin erityistarpeet ja rajoitukset, niin että se palvelee koko taloutta eikä rajoitu vain nykyaikaiselle teollisuussektorille suunnattuun koulutukseen;

| 11. | korostaa, että koulutukseen investoiminen on välttämätöntä paremman tulevaisuuden sekä keskeisten ja uusien taitojen takia, sillä ne tarjoavat ihmisille uusia mahdollisuuksia ja luovat myös perustan taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle pitkällä aikavälillä; korostaa, että tiettyjä taitoalueita koskevan yleisen tiedon lisäämiseen tähtäävän uuden kieltenoppimisstrategian luominen helpottaa oppilaiden liikkuvuutta tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

11.

korostaa, että koulutukseen investoiminen on välttämätöntä paremman tulevaisuuden sekä keskeisten ja uusien taitojen takia, sillä ne tarjoavat ihmisille uusia mahdollisuuksia ja luovat myös perustan taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle pitkällä aikavälillä; korostaa, että tiettyjä taitoalueita koskevan yleisen tiedon lisäämiseen tähtäävän uuden kieltenoppimisstrategian luominen helpottaa oppilaiden liikkuvuutta tulevaisuudessa;

| 12. | katsoo, että koulutuksen olisi oltava erillinen tavoite laajemmassa vuoden 2015 jälkeisessä kehitysohjelmassa ja tasapuolisen ja osallistavan laadukkaan koulutuksen ja elinikäisen oppimisen kaikille vuoteen 2030 mennessä olisi oltava yleistavoite; toteaa tässä suhteessa, että ammatillinen koulutus on tärkeää sen varmistamisessa, että nuorilla ja aikuisilla on ihmisarvoiseen työhön ja elämään tarvittavat taidot; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että koulutuksen olisi oltava erillinen tavoite laajemmassa vuoden 2015 jälkeisessä kehitysohjelmassa ja tasapuolisen ja osallistavan laadukkaan koulutuksen ja elinikäisen oppimisen kaikille vuoteen 2030 mennessä olisi oltava yleistavoite; toteaa tässä suhteessa, että ammatillinen koulutus on tärkeää sen varmistamisessa, että nuorilla ja aikuisilla on ihmisarvoiseen työhön ja elämään tarvittavat taidot;

| 13. | kehottaa AKT-valtioita panemaan täytäntöön Incheonin julistuksen koulutuksesta 2030, joka koskee osallistavaa ja tasapuolista laadukasta koulutusta ja elinikäistä oppimista ja tulevan toimintakehyksen, joka hyväksytään kestävän kehityksen tavoitteeksi 4 YK:n erityishuippukokouksessa, joka pidetään New Yorkissa syyskuussa 2015; |
| --- | --- |

13.

kehottaa AKT-valtioita panemaan täytäntöön Incheonin julistuksen koulutuksesta 2030, joka koskee osallistavaa ja tasapuolista laadukasta koulutusta ja elinikäistä oppimista ja tulevan toimintakehyksen, joka hyväksytään kestävän kehityksen tavoitteeksi 4 YK:n erityishuippukokouksessa, joka pidetään New Yorkissa syyskuussa 2015;

| 14. | kehottaa AKT-valtioita laatimaan innovatiivisia strategioita opettajankoulutusohjelmien parantamiseksi yleensä ja erityisesti opettajien elinolojen parantamiseksi ja takaamaan opettajien pysymisen kouluissa; |
| --- | --- |

14.

kehottaa AKT-valtioita laatimaan innovatiivisia strategioita opettajankoulutusohjelmien parantamiseksi yleensä ja erityisesti opettajien elinolojen parantamiseksi ja takaamaan opettajien pysymisen kouluissa;

| 15. | kehottaa AKT-valtioita painottamaan asianmukaisesti sellaisten aineiden opetusohjelmia kuin tietotekniikka, kansalaiskasvatus, taide ja liikunta ammatillisen koulutuksen tukena ja tekemään niihin tarvittavat parannukset; |
| --- | --- |

15.

kehottaa AKT-valtioita painottamaan asianmukaisesti sellaisten aineiden opetusohjelmia kuin tietotekniikka, kansalaiskasvatus, taide ja liikunta ammatillisen koulutuksen tukena ja tekemään niihin tarvittavat parannukset;

| 16. | kehottaa AKT-valtioita kannustamaan yksityistä sektoria suorittamaan osansa koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen kehittämisessä; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-valtioita kannustamaan yksityistä sektoria suorittamaan osansa koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen kehittämisessä;

| 17. | kehottaa AKT-valtioita huolehtimaan laadukkaasta peruskoulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta valmistumisen tasapuolisista mahdollisuuksista maaseudulla sekä yhteiskunnan vähäosaisten, vaikeasti tavoitettavien ja syrjäytyneiden ryhmissä erilaisilla kannustinjärjestelmillä ja muilla asiaankuuluvilla strategioilla; |
| --- | --- |

17.

kehottaa AKT-valtioita huolehtimaan laadukkaasta peruskoulutuksesta ja ammatillisesta koulutuksesta valmistumisen tasapuolisista mahdollisuuksista maaseudulla sekä yhteiskunnan vähäosaisten, vaikeasti tavoitettavien ja syrjäytyneiden ryhmissä erilaisilla kannustinjärjestelmillä ja muilla asiaankuuluvilla strategioilla;

| 18. | kehottaa AKT-valtioita kunnioittamaan kulttuurisia, moraalisia ja uskonnollisia arvoja ja muita arvoja kuten itseluottamusta ja itsenäistä ajattelua perus- ja keskiasteen koulutuksen opetusohjelmissa ja torjumaan kaikenlaista radikalisoitumista opetushenkilöstön puolelta tai ulkoisten vaikutusten kautta; |
| --- | --- |

18.

kehottaa AKT-valtioita kunnioittamaan kulttuurisia, moraalisia ja uskonnollisia arvoja ja muita arvoja kuten itseluottamusta ja itsenäistä ajattelua perus- ja keskiasteen koulutuksen opetusohjelmissa ja torjumaan kaikenlaista radikalisoitumista opetushenkilöstön puolelta tai ulkoisten vaikutusten kautta;

| 19. | kehottaa käsittelemään AKT-maiden koulutusohjelmissa yhteisiä koulutuksen haasteita alueellisella yhdentymisellä ja yhteistyöllä, erityisesti korkeakoulutuksen ja teknisen ja ammatillisen koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

19.

kehottaa käsittelemään AKT-maiden koulutusohjelmissa yhteisiä koulutuksen haasteita alueellisella yhdentymisellä ja yhteistyöllä, erityisesti korkeakoulutuksen ja teknisen ja ammatillisen koulutuksen alalla;

| 20. | kehottaa omaksumaan AKT-maissa kaukonäköisen sosiaalisen ja ympäristön huomioon ottavan lähestymistavan koulutusohjelmiin, ja käsittelemään siinä tarvetta koulutukseen kestävästä kehityksestä, myös tieto- ja viestintätekniikan ja uuden teknologian alalla; kehottaa AKT-maita kehittämään strategioita ja investoimaan yrittäjyyskoulutukseen, erityisesti yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen sekä opetusohjelman ulkopuoliseen ja epäviralliseen koulutukseen; |
| --- | --- |

20.

kehottaa omaksumaan AKT-maissa kaukonäköisen sosiaalisen ja ympäristön huomioon ottavan lähestymistavan koulutusohjelmiin, ja käsittelemään siinä tarvetta koulutukseen kestävästä kehityksestä, myös tieto- ja viestintätekniikan ja uuden teknologian alalla; kehottaa AKT-maita kehittämään strategioita ja investoimaan yrittäjyyskoulutukseen, erityisesti yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen sekä opetusohjelman ulkopuoliseen ja epäviralliseen koulutukseen;

| 21. | kannustaa kaikkia maita edistämään rakenteita, joita tarvitaan elämän koulutuksen tarjoamiseen kouluttajille, keskeisenä tekijänä koulutustasojen nostamiseksi; |
| --- | --- |

21.

kannustaa kaikkia maita edistämään rakenteita, joita tarvitaan elämän koulutuksen tarjoamiseen kouluttajille, keskeisenä tekijänä koulutustasojen nostamiseksi;

| 22. | tunnustaa tarpeen ottaa koulutusohjelmissa huomioon sellaiset epäedulliset tilanteet kuin pandemiat, luonnonkatastrofit ja konfliktiympäristön tai konfliktin jälkeisen ympäristön ja valmistelemaan kansalaisia yleensä ja erityisesti lapsia ja nuoria elpymiseen tai rauhanrakentamiseen ja sovintoon; |
| --- | --- |

22.

tunnustaa tarpeen ottaa koulutusohjelmissa huomioon sellaiset epäedulliset tilanteet kuin pandemiat, luonnonkatastrofit ja konfliktiympäristön tai konfliktin jälkeisen ympäristön ja valmistelemaan kansalaisia yleensä ja erityisesti lapsia ja nuoria elpymiseen tai rauhanrakentamiseen ja sovintoon;

| 23. | kehottaa hallituksia edistämään politiikkaa, jolla koulutusohjelmat uudistetaan paikallistalouksien taloudellisten ja teollisten vaatimusten mukaisiksi, mukaan luettuna taidealan ja humanistisen alan koulutusohjelmat; |
| --- | --- |

23.

kehottaa hallituksia edistämään politiikkaa, jolla koulutusohjelmat uudistetaan paikallistalouksien taloudellisten ja teollisten vaatimusten mukaisiksi, mukaan luettuna taidealan ja humanistisen alan koulutusohjelmat;

| 24. | korostaa, että koulutusohjelmien mukauttaminen talouksiin ja työmarkkinoiden tarpeisiin edistää huomattavasti työmahdollisuuksia ja henkilökohtaista kehitystä sekä talouskasvua; korostaa tässä suhteessa ammatillisen koulutuksen keskeistä asemaa kansallisessa kehityksessä ja henkilöiden valmistamisessa työmaailmaan opettamalla heille taidot ja osaamisen, joita talouden kilpailukyky edellyttää; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että koulutusohjelmien mukauttaminen talouksiin ja työmarkkinoiden tarpeisiin edistää huomattavasti työmahdollisuuksia ja henkilökohtaista kehitystä sekä talouskasvua; korostaa tässä suhteessa ammatillisen koulutuksen keskeistä asemaa kansallisessa kehityksessä ja henkilöiden valmistamisessa työmaailmaan opettamalla heille taidot ja osaamisen, joita talouden kilpailukyky edellyttää;

| 25. | kehottaa suojelemaan ja tunnustamaan kouluttajien roolin ja heidän työnsä arvon; |
| --- | --- |

25.

kehottaa suojelemaan ja tunnustamaan kouluttajien roolin ja heidän työnsä arvon;

| 26. | kehottaa perustamaan kestävän infrastruktuurin tekniselle ja ammatilliselle koulutukselle, jotta saavutetaan tavoite, joka koskee hyvin koulutettuja kansalaisia, jotka siirtyvät sujuvasti koulusta työmarkkinoille, ja kehottaa sisällyttämään opettajankoulutusohjelmat kansallisiin osaamisstrategioihin, samoin kuin nousevat teknologiat teollisuuden yhteydessä, sen varmistamiseksi, että yrittäjyys sisältyy kyseisiin ohjelmiin; katsoo, että kansainvälisten, kilpailukykyisten työmarkkinoiden kehittämisessä on kunnioitettava ihmisarvoa; tunnustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kasvavan merkityksen kaikkien saatavilla olevaa koulutusta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

26.

kehottaa perustamaan kestävän infrastruktuurin tekniselle ja ammatilliselle koulutukselle, jotta saavutetaan tavoite, joka koskee hyvin koulutettuja kansalaisia, jotka siirtyvät sujuvasti koulusta työmarkkinoille, ja kehottaa sisällyttämään opettajankoulutusohjelmat kansallisiin osaamisstrategioihin, samoin kuin nousevat teknologiat teollisuuden yhteydessä, sen varmistamiseksi, että yrittäjyys sisältyy kyseisiin ohjelmiin; katsoo, että kansainvälisten, kilpailukykyisten työmarkkinoiden kehittämisessä on kunnioitettava ihmisarvoa; tunnustaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kasvavan merkityksen kaikkien saatavilla olevaa koulutusta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi;

| 27. | vaatii toimia, joilla helpotetaan siirtymistä koulutuksesta työmaailmaan ja joilla kannustetaan yrittäjyyteen ottaen huomioon AKT-maiden erityiset talousrakenteet, korostaen pieniä yrityksiä ja perheyrityksiä ja etsien innovatiivisia keinoja, joiden avulla ne voivat ylläpitää paikallisia perinteitä ja tyypillisiä piirteitä; |
| --- | --- |

27.

vaatii toimia, joilla helpotetaan siirtymistä koulutuksesta työmaailmaan ja joilla kannustetaan yrittäjyyteen ottaen huomioon AKT-maiden erityiset talousrakenteet, korostaen pieniä yrityksiä ja perheyrityksiä ja etsien innovatiivisia keinoja, joiden avulla ne voivat ylläpitää paikallisia perinteitä ja tyypillisiä piirteitä;

| 28. | kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia pohtimaan järjestelmiä, joilla lisätään yhteistyötä rajojen yli, alueellisesti ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa, helpotetaan opettajien vaihto-ohjelmia parhaiden käytäntöjen oppimiseksi ja autetaan pitämään osaaminen maan sisällä, millä estetään aivovientiä; |
| --- | --- |

28.

kehottaa EU:n ja AKT:n hallituksia pohtimaan järjestelmiä, joilla lisätään yhteistyötä rajojen yli, alueellisesti ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa, helpotetaan opettajien vaihto-ohjelmia parhaiden käytäntöjen oppimiseksi ja autetaan pitämään osaaminen maan sisällä, millä estetään aivovientiä;

| 29. | huomauttaa, että peruskoulutuksella ja ammatillisella koulutuksella voidaan antaa syrjäytyneille ihmisille mahdollisuus palata koulutukseen; korostaa, että muun kuin kouluopetuksen käyttö, jossa keskitytään työmaailmaan tiiviissä yhteydessä paikallisiin työmarkkinoihin ja yhdistetään virallinen ja epävirallinen koulutus, voi muodostaa uskottavan vaihtoehdon opiskelijoille, jotka eivät ole niinkään suuntautuneet akateemiseen maailmaan; |
| --- | --- |

29.

huomauttaa, että peruskoulutuksella ja ammatillisella koulutuksella voidaan antaa syrjäytyneille ihmisille mahdollisuus palata koulutukseen; korostaa, että muun kuin kouluopetuksen käyttö, jossa keskitytään työmaailmaan tiiviissä yhteydessä paikallisiin työmarkkinoihin ja yhdistetään virallinen ja epävirallinen koulutus, voi muodostaa uskottavan vaihtoehdon opiskelijoille, jotka eivät ole niinkään suuntautuneet akateemiseen maailmaan;

| 30. | kehottaa sisällyttämään kansallisiin koulutusstrategioihin aivoviennin ehkäisemistä koskevia toimia, mukaan luettuna asianmukaiset kannustimet palkan, asunnon ja muiden oikeuksien muodossa, jotta ammatillisen koulutuksen ohjelmista hyötyneet koulutetut opettajat ja harjoittelijat jäävät tai palaavat alkuperämaahansa ja antavat panoksensa omaan yhteiskuntaansa ja talouteensa sen sijaan, että heidät houkutellaan ulkomaille työskentelemään kehittyneissä maissa, ja kehottaa hyödyntämään AKT:n ja EU:n kumppanuutta tähän haasteeseen vastaamiseksi AKT-maissa; |
| --- | --- |

30.

kehottaa sisällyttämään kansallisiin koulutusstrategioihin aivoviennin ehkäisemistä koskevia toimia, mukaan luettuna asianmukaiset kannustimet palkan, asunnon ja muiden oikeuksien muodossa, jotta ammatillisen koulutuksen ohjelmista hyötyneet koulutetut opettajat ja harjoittelijat jäävät tai palaavat alkuperämaahansa ja antavat panoksensa omaan yhteiskuntaansa ja talouteensa sen sijaan, että heidät houkutellaan ulkomaille työskentelemään kehittyneissä maissa, ja kehottaa hyödyntämään AKT:n ja EU:n kumppanuutta tähän haasteeseen vastaamiseksi AKT-maissa;

| 31. | tunnustaa lisärahoitukseen tarpeen julkisen koulutuksen kehittämiseksi AKT-maissa sekä erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, missä keskiasteen koulutusta on laajennettava toisen mahdollisuuden ohjelmien tarjoamiseksi niille, joilta peruskoulutus on jäänyt väliin, jotta voidaan vastata nopeaan väestönkasvuun ja parantaa koulutuksen laatua ja merkitystä; toteaa, että verotuksen kautta kasvavat valtioiden tulot ovat haastamassa pitkälti maaseutuun perustuvat taloudet, joissa on hyvin kapea veropohja; kehottaa siksi EU:ta lisäämään yhteistyötään AKT-maiden kanssa veroasioissa, jotta ne voivat lisätä julkisten varojen käyttöä; kehottaa tätä tarkoitusta varten EU:ta muun muassa toimimaan edelläkävijänä veronkierron ja verovilpin torjunnassa, varmistamaan verotusoikeuksien oikeudenmukaisen jakamisen neuvotteluissa verotusta ja investointeja koskevista sopimuksista ja sallimaan AKT-maille raaka-aineiden ja muiden vastaavien tuotteiden viennin verottamisen, jotta ne voivat laajentaa verotuksellista liikkumavaraansa ja siten pyrkiä lisäämään koulutuksen osuutta valtioiden talousarvioissa; |
| --- | --- |

31.

tunnustaa lisärahoitukseen tarpeen julkisen koulutuksen kehittämiseksi AKT-maissa sekä erityisesti Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, missä keskiasteen koulutusta on laajennettava toisen mahdollisuuden ohjelmien tarjoamiseksi niille, joilta peruskoulutus on jäänyt väliin, jotta voidaan vastata nopeaan väestönkasvuun ja parantaa koulutuksen laatua ja merkitystä; toteaa, että verotuksen kautta kasvavat valtioiden tulot ovat haastamassa pitkälti maaseutuun perustuvat taloudet, joissa on hyvin kapea veropohja; kehottaa siksi EU:ta lisäämään yhteistyötään AKT-maiden kanssa veroasioissa, jotta ne voivat lisätä julkisten varojen käyttöä; kehottaa tätä tarkoitusta varten EU:ta muun muassa toimimaan edelläkävijänä veronkierron ja verovilpin torjunnassa, varmistamaan verotusoikeuksien oikeudenmukaisen jakamisen neuvotteluissa verotusta ja investointeja koskevista sopimuksista ja sallimaan AKT-maille raaka-aineiden ja muiden vastaavien tuotteiden viennin verottamisen, jotta ne voivat laajentaa verotuksellista liikkumavaraansa ja siten pyrkiä lisäämään koulutuksen osuutta valtioiden talousarvioissa;

| 32. | kehottaa AKT-maita varaamaan osan kansallisista talousarvioistaan peruskoulutukseen ja keskiasteen koulutukseen; |
| --- | --- |

32.

kehottaa AKT-maita varaamaan osan kansallisista talousarvioistaan peruskoulutukseen ja keskiasteen koulutukseen;

| 33. | tuomitsee kaikki toimet, joilla lapsia estetään käymästä koulua, erityisesti Boko Haram -järjestön (jonka nimi tarkoittaa ”länsimainen koulutus on kiellettyä”), koska sen päätavoitteena on tuhota lasten sekä erityisesti tyttöjen koulutus Pohjois-Nigeriassa ja alueen naapurimaissa, missä se laajentaa toimintaansa; pitää valitettavana ihmishenkien menetystä Garissan yliopistoon tehdyssä terrorihyökkäyksessä Keniassa ja vaatii yhteisiä kansainvälisiä toimia tämän ongelman ja kaikenlaisen terrorismin torjumiseksi, jotta oikeutta koulutukseen voidaan puolustaa; |
| --- | --- |

33.

tuomitsee kaikki toimet, joilla lapsia estetään käymästä koulua, erityisesti Boko Haram -järjestön (jonka nimi tarkoittaa ”länsimainen koulutus on kiellettyä”), koska sen päätavoitteena on tuhota lasten sekä erityisesti tyttöjen koulutus Pohjois-Nigeriassa ja alueen naapurimaissa, missä se laajentaa toimintaansa; pitää valitettavana ihmishenkien menetystä Garissan yliopistoon tehdyssä terrorihyökkäyksessä Keniassa ja vaatii yhteisiä kansainvälisiä toimia tämän ongelman ja kaikenlaisen terrorismin torjumiseksi, jotta oikeutta koulutukseen voidaan puolustaa;

| 34. | toteaa, että tilanteessa, jossa koulujen vähäisyys, huonosti koulutetut opettajat ja vanhentuneet opetusohjelmat ja laitteet ovat jo johtaneet keskiasteen koulutuksen laadun ja merkityksen heikkenemiseen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, kysyntäpuolen rajoitukset, kuten kyvyttömyys maksaa koulumaksuja, ovat tehneet erityisesti keskiasteen koulutuksesta saavuttamatonta suurelle osalle väestöä; toteaa, että tilanteessa, jossa julkisen koulutuksen rahoitus on rajoitettua, yksityisesti rahoitettujen laitosten tarjoama koulutus voi alentaa kustannuksia; panee kuitenkin merkille riskit, jotka liittyvät eriarvoisuuden kasvuun maaseudun köyhien perheiden huonosti rahoitettujen julkisten koulujen ja kaupunkien rikkaiden perheiden yksityisten koulujen välillä; varoittaa siksi AKT-maita kehittämästä kahden nopeuden koulutusjärjestelmää, johon liittyy riski eriarvoisuuden kasvusta yksityisen rahoituksen kautta, ja kehottaa niitä asettamaan julkisen rahoituksen etusijalle; kehottaa myös EU:ta lisäämään tukea julkiselle keskiasteen koulutukselle, ja tämä koskee akateemista sekä teknistä ja ammatillista koulutusta; |
| --- | --- |

34.

toteaa, että tilanteessa, jossa koulujen vähäisyys, huonosti koulutetut opettajat ja vanhentuneet opetusohjelmat ja laitteet ovat jo johtaneet keskiasteen koulutuksen laadun ja merkityksen heikkenemiseen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, kysyntäpuolen rajoitukset, kuten kyvyttömyys maksaa koulumaksuja, ovat tehneet erityisesti keskiasteen koulutuksesta saavuttamatonta suurelle osalle väestöä; toteaa, että tilanteessa, jossa julkisen koulutuksen rahoitus on rajoitettua, yksityisesti rahoitettujen laitosten tarjoama koulutus voi alentaa kustannuksia; panee kuitenkin merkille riskit, jotka liittyvät eriarvoisuuden kasvuun maaseudun köyhien perheiden huonosti rahoitettujen julkisten koulujen ja kaupunkien rikkaiden perheiden yksityisten koulujen välillä; varoittaa siksi AKT-maita kehittämästä kahden nopeuden koulutusjärjestelmää, johon liittyy riski eriarvoisuuden kasvusta yksityisen rahoituksen kautta, ja kehottaa niitä asettamaan julkisen rahoituksen etusijalle; kehottaa myös EU:ta lisäämään tukea julkiselle keskiasteen koulutukselle, ja tämä koskee akateemista sekä teknistä ja ammatillista koulutusta;

| 35. | kiittää EU:n ja AKT-maiden viranomaisten työtä Edulink- ja AKT:n tiede- ja teknologiaohjelmien täytäntöönpanossa ja kehottaa siirtämään kyseisistä aloitteista saadut kokemukset muille koulutusaloille sekä ammatilliseen ja tekniseen koulutukseen 11. EKR:ssa; |
| --- | --- |

35.

kiittää EU:n ja AKT-maiden viranomaisten työtä Edulink- ja AKT:n tiede- ja teknologiaohjelmien täytäntöönpanossa ja kehottaa siirtämään kyseisistä aloitteista saadut kokemukset muille koulutusaloille sekä ammatilliseen ja tekniseen koulutukseen 11. EKR:ssa;

| 36. | kehottaa AKT-maiden hallituksia priorisoimaan koulutuksen keskeisenä alana niiden laatiessa 11. EKR:n asiakirjoja, jotka koskevat kansallisia, alueellisia ja AKT:n sisäisiä määrärahoja, ja kehottaa valtavirtaistamaan perusopetuksen kaikille kehitysyhteistyön aloille; |
| --- | --- |

36.

kehottaa AKT-maiden hallituksia priorisoimaan koulutuksen keskeisenä alana niiden laatiessa 11. EKR:n asiakirjoja, jotka koskevat kansallisia, alueellisia ja AKT:n sisäisiä määrärahoja, ja kehottaa valtavirtaistamaan perusopetuksen kaikille kehitysyhteistyön aloille;

| 37. | kehottaa AKT-maiden korkeakouluja osallistumaan aktiivisesti EU:n Erasmus+-ohjelmiin sekä erityisesti valmiuksien kehittämishankkeisiin, joilla pyritään kehittämään ja uudistamaan korkeakouluja ja järjestelmiä nostamalla niiden laatua ja merkitystä sekä edistämällä alueellista yhteistyötä ja lähentymistä; |
| --- | --- |

37.

kehottaa AKT-maiden korkeakouluja osallistumaan aktiivisesti EU:n Erasmus+-ohjelmiin sekä erityisesti valmiuksien kehittämishankkeisiin, joilla pyritään kehittämään ja uudistamaan korkeakouluja ja järjestelmiä nostamalla niiden laatua ja merkitystä sekä edistämällä alueellista yhteistyötä ja lähentymistä;

| 38. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen uudistaa sen kehitysmaille suunnatut ammatillista koulutusta koskevat ohjelmat ja muut ammatilliseen koulutukseen liittyvät hankkeet, jotta voidaan ottaa käyttöön uusi strategia, joka perustuu työmarkkinoiden ennakointiin, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen ja parempaan hallinnointiin, millä voidaan varmistaa kestävä kehitys ja auttaa erityisesti pieniä yrityksiä säilyttämään AKT-maiden erityispiirteet ja arvot kunnioittaen samalla ympäristöä ja varmistaen laadukkaat työpaikat, jotka lisäävät heikentämisen sijaan kummankin sukupuolen mahdollisuuksia työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

38.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen uudistaa sen kehitysmaille suunnatut ammatillista koulutusta koskevat ohjelmat ja muut ammatilliseen koulutukseen liittyvät hankkeet, jotta voidaan ottaa käyttöön uusi strategia, joka perustuu työmarkkinoiden ennakointiin, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuteen ja parempaan hallinnointiin, millä voidaan varmistaa kestävä kehitys ja auttaa erityisesti pieniä yrityksiä säilyttämään AKT-maiden erityispiirteet ja arvot kunnioittaen samalla ympäristöä ja varmistaen laadukkaat työpaikat, jotka lisäävät heikentämisen sijaan kummankin sukupuolen mahdollisuuksia työmarkkinoilla;

| 39. | kehottaa käynnistämään hankkeita työpaikkojen luomiseksi jatkuvalla vuorovaikutuksella koulutus- ja työmaailman välillä; |
| --- | --- |

39.

kehottaa käynnistämään hankkeita työpaikkojen luomiseksi jatkuvalla vuorovaikutuksella koulutus- ja työmaailman välillä;

| 40. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, Unescolle ja YK:n lastenrahastolle. |
| --- | --- |

40.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, Unescolle ja YK:n lastenrahastolle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (14)

Vanuatun (ja naapurivaltioiden) luonnonkatastrofista: jatkotoimet, muun muassa edistämällä alueellista yht eistyötä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja 22. kesäkuuta 2010 tarkistetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (jäljempänä ”Cotonoun sopimus”) ja erityisesti sen 32 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun ja Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja 22. kesäkuuta 2010 tarkistetun AKT:n ja EU:n kumppanuussopimuksen (jäljempänä ”Cotonoun sopimus”) ja erityisesti sen 32 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 ja 214 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 ja 214 artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin pelastuspalvelumekanismista 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin pelastuspalvelumekanismista 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1313/2013/EU,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2005 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2005 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2007 hyväksytyn humanitaarista apua koskevan eurooppalaisen konsensuksen,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja siihen liitetyn Kioton pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 annetun vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien 8. syyskuuta 2000 annetun vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi,

| — | ottaa huomioon Hyogon toimintaohjelman 2005–2015: Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters, joka hyväksyttiin tammikuussa 2005 Kobossa, Hyogossa (Japani), järjestetyssä katastrofien vähentämistä käsitelleessä maailmankonferenssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Hyogon toimintaohjelman 2005–2015: Building the Resilience of Nations and Communities to Disasters, joka hyväksyttiin tammikuussa 2005 Kobossa, Hyogossa (Japani), järjestetyssä katastrofien vähentämistä käsitelleessä maailmankonferenssissa,

| — | ottaa huomioon katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen 2015–2030, joka hyväksyttiin 14.–18. maaliskuuta 2015 Sendaissa (Japani) järjestetyssä katastrofiriskien vähentämistä käsitelleessä YK:n maailmankonferenssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon katastrofiriskien vähentämistä koskevan Sendain kehyksen 2015–2030, joka hyväksyttiin 14.–18. maaliskuuta 2015 Sendaissa (Japani) järjestetyssä katastrofiriskien vähentämistä käsitelleessä YK:n maailmankonferenssissa,

| — | ottaa huomioon 19. elokuuta 2008 Alofissa (Niue) järjestetyssä Tyynenmeren saarten foorumin huippukokouksessa hyväksytyn ilmastonmuutosta koskevan Niuen julistuksen, Tyynenmeren saarten foorumin valtioiden ja Euroopan unionin 7. marraskuuta 2008 ilmastonmuutoksesta annetun julistuksen ja Tyynenmeren saarten foorumin johtajien Palaussa toukokuussa 2014 hyväksymän Tyynenmeren alueellisuutta koskevan kehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. elokuuta 2008 Alofissa (Niue) järjestetyssä Tyynenmeren saarten foorumin huippukokouksessa hyväksytyn ilmastonmuutosta koskevan Niuen julistuksen, Tyynenmeren saarten foorumin valtioiden ja Euroopan unionin 7. marraskuuta 2008 ilmastonmuutoksesta annetun julistuksen ja Tyynenmeren saarten foorumin johtajien Palaussa toukokuussa 2014 hyväksymän Tyynenmeren alueellisuutta koskevan kehyksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselmat katastrofien vähentämistä koskevasta kansainvälisestä strategiasta ja sen 14. marraskuuta 2014 annetun päätöslauselman pienten saarikehitysvaltioiden nopeutettuja toimintamalleja (SAMOA) koskevasta toimintatavasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselmat katastrofien vähentämistä koskevasta kansainvälisestä strategiasta ja sen 14. marraskuuta 2014 annetun päätöslauselman pienten saarikehitysvaltioiden nopeutettuja toimintamalleja (SAMOA) koskevasta toimintatavasta,

| — | ottaa huomioon 29. toukokuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”EU:n suhteet Tyynenmeren saarten kanssa – kumppanuuden vahvistamisstrategia” (COM(2006) 248) ja komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan yhteisen tiedonannon ”Tyynenmeren alueen kehityskumppanuuden uudistaminen” (JOIN(2012)006), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. toukokuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”EU:n suhteet Tyynenmeren saarten kanssa – kumppanuuden vahvistamisstrategia” (COM(2006) 248) ja komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan yhteisen tiedonannon ”Tyynenmeren alueen kehityskumppanuuden uudistaminen” (JOIN(2012)006),

| — | ottaa huomioon 18. syyskuuta 2007 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luominen Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille (COM(2007) 540), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. syyskuuta 2007 annetun komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luominen Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille (COM(2007) 540),

| — | ottaa huomioon AKT:n ja EU:n luonnonkatastrofiriskien vähentämisohjelmassa tekemän työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT:n ja EU:n luonnonkatastrofiriskien vähentämisohjelmassa tekemän työn,

| — | ottaa huomioon katastrofin jälkeisten tarpeiden arvioinnin, joka tehtiin Vanuatun hallituksen johdolla huhtikuussa 2015, ja Vanuatun valmiussuunnitelman, jonka Yhdistyneiden kansakuntien humanitaaristen asioiden koordinointitoimisto (UNOCHA) laati yhteistyössä humanitaaristen kumppanien kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon katastrofin jälkeisten tarpeiden arvioinnin, joka tehtiin Vanuatun hallituksen johdolla huhtikuussa 2015, ja Vanuatun valmiussuunnitelman, jonka Yhdistyneiden kansakuntien humanitaaristen asioiden koordinointitoimisto (UNOCHA) laati yhteistyössä humanitaaristen kumppanien kanssa,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 14. maaliskuuta 2015 Vanuatun tilanteesta antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 14. maaliskuuta 2015 Vanuatun tilanteesta antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. lokakuuta 2008 maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luomisesta Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille annetun päätöslauselman (15), 4. helmikuuta 2009 annetun päätöslauselman ”2050: Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia” (16), 15. maaliskuuta 2012 annetun päätöslauselman ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (17) ja 11. joulukuuta 2013 annetun päätöslauselman EU:n lähestymistavasta kehitysmaiden selviytymiskyvyn kehittämiseen ja katastrofiriskin vähentämiseen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia (18), 5. helmikuuta 2014 annetun päätöslauselman vuoden 2030 ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista (19) ja 26. marraskuuta 2014 annetun päätöslauselman YK:n ilmastonmuutoskonferenssista 2014 (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 21. lokakuuta 2008 maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman luomisesta Euroopan unionin ja ilmastonmuutokselle altteimpien köyhien kehitysmaiden välille annetun päätöslauselman (15), 4. helmikuuta 2009 annetun päätöslauselman ”2050: Tulevaisuus alkaa tänään – EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia” (16), 15. maaliskuuta 2012 annetun päätöslauselman ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (17) ja 11. joulukuuta 2013 annetun päätöslauselman EU:n lähestymistavasta kehitysmaiden selviytymiskyvyn kehittämiseen ja katastrofiriskin vähentämiseen hyödyntämällä ruokaturvakriiseistä saatuja kokemuksia (18), 5. helmikuuta 2014 annetun päätöslauselman vuoden 2030 ilmasto- ja energiapolitiikan puitteista (19) ja 26. marraskuuta 2014 annetun päätöslauselman YK:n ilmastonmuutoskonferenssista 2014 (20),

| — | ottaa huomioon 1. huhtikuuta 1999 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksesta ja pienistä saarikehitysvaltioista AKT:n ja EU:n yhteistyöpuitteissa, 19. marraskuuta 2005 antamansa päätöslauselman luonnonkatastrofien syistä ja seurauksista, 22. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman luonnonkatastrofeista AKT-valtioissa: EU:n rahoitus varautumista (EKR-rahastot) ja hätäapua (ECHO-rahastot) varten ja 9. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksen sosiaalisista ja ekologisista seurauksista AKT-maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. huhtikuuta 1999 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksesta ja pienistä saarikehitysvaltioista AKT:n ja EU:n yhteistyöpuitteissa, 19. marraskuuta 2005 antamansa päätöslauselman luonnonkatastrofien syistä ja seurauksista, 22. marraskuuta 2007 antamansa päätöslauselman luonnonkatastrofeista AKT-valtioissa: EU:n rahoitus varautumista (EKR-rahastot) ja hätäapua (ECHO-rahastot) varten ja 9. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksen sosiaalisista ja ekologisista seurauksista AKT-maissa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Vanuatuun iski 13. ja 14. maaliskuuta 2015 pyörremyrsky Pam, joka on ankarin kyseiseen maahan koskaan iskenyt trooppinen pyörremyrsky; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Vanuatuun iski 13. ja 14. maaliskuuta 2015 pyörremyrsky Pam, joka on ankarin kyseiseen maahan koskaan iskenyt trooppinen pyörremyrsky;

| B. | ottaa huomioon, että pyörremyrsky aiheutti monia kuolonuhreja ja vaikutti lähes kolmeen neljäsosaan maan väestöstä omaisuuden ja infrastruktuurin, muun muassa sähkö- ja viestintäverkkojen, tuhoutumisen ja niille aiheutuneiden vahinkojen ja terveydenhuollon ja koulutuksen kaltaisten peruspalvelujen häiriintymisen vuoksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että pyörremyrsky aiheutti monia kuolonuhreja ja vaikutti lähes kolmeen neljäsosaan maan väestöstä omaisuuden ja infrastruktuurin, muun muassa sähkö- ja viestintäverkkojen, tuhoutumisen ja niille aiheutuneiden vahinkojen ja terveydenhuollon ja koulutuksen kaltaisten peruspalvelujen häiriintymisen vuoksi;

| C. | ottaa huomioon, että pyörremyrsky aiheutti myös viljely-, karjanhoito- ja kalastusinfrastruktuurille vakavaa vahinkoa, joka Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön mukaan uhkaa Vanuatun elintarviketurvaa; ottaa huomioon, että tuhannet ihmiset on jätetty ilman turvallisen juomaveden saatavuutta maassa, joka kärsii ankarasta vesipulasta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pyörremyrsky aiheutti myös viljely-, karjanhoito- ja kalastusinfrastruktuurille vakavaa vahinkoa, joka Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön mukaan uhkaa Vanuatun elintarviketurvaa; ottaa huomioon, että tuhannet ihmiset on jätetty ilman turvallisen juomaveden saatavuutta maassa, joka kärsii ankarasta vesipulasta;

| D. | ottaa huomioon, että pyörremyrsky Pam tuhosi sosioekonomisia infrastruktuureita myös Tuvalun, Salomonsaarten ja Kiribatin saarivaltioissa ja että sillä oli vastaava kielteinen vaikutus näiden maiden väestöjen terveyteen ja hyvinvointiin; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että pyörremyrsky Pam tuhosi sosioekonomisia infrastruktuureita myös Tuvalun, Salomonsaarten ja Kiribatin saarivaltioissa ja että sillä oli vastaava kielteinen vaikutus näiden maiden väestöjen terveyteen ja hyvinvointiin;

| E. | ottaa huomioon, että Vanuatun maantieteellinen rakenne, eli yli 80 pientä saarta, tekee hätäapuoperaatioista ja vaurioiden arvioinnista haasteellista; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Vanuatun maantieteellinen rakenne, eli yli 80 pientä saarta, tekee hätäapuoperaatioista ja vaurioiden arvioinnista haasteellista;

| F. | ottaa huomioon, että luonnonkatastrofit vaikuttavat todennäköisimmin heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten naisiin, lapsiin ja vammaisiin ihmisiin; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että luonnonkatastrofit vaikuttavat todennäköisimmin heikossa asemassa oleviin ryhmiin, kuten naisiin, lapsiin ja vammaisiin ihmisiin;

| G. | ottaa huomioon, että kansainvälisellä yhteisöllä on moraalinen velvollisuus antaa humanitaarista ja taloudellista apua maille, joihin pyörremyrsky Pam on vaikuttanut, muun muassa logistista ja operationaalista tukea; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kansainvälisellä yhteisöllä on moraalinen velvollisuus antaa humanitaarista ja taloudellista apua maille, joihin pyörremyrsky Pam on vaikuttanut, muun muassa logistista ja operationaalista tukea;

| H. | ottaa huomioon, että 30. huhtikuuta 2015 mennessä UNOCHA:n rahoituksen seurantapalvelu oli rekisteröinyt 33,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta taloudellista avustusta, mikä täyttää sen tavoitteet, muun muassa varoja EU:sta ja sen jäsenvaltioista, muilta kehitysyhteistyökumppaneilta ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta sekä yksityisiltä lahjoittajilta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 30. huhtikuuta 2015 mennessä UNOCHA:n rahoituksen seurantapalvelu oli rekisteröinyt 33,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta taloudellista avustusta, mikä täyttää sen tavoitteet, muun muassa varoja EU:sta ja sen jäsenvaltioista, muilta kehitysyhteistyökumppaneilta ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta sekä yksityisiltä lahjoittajilta;

| I. | ottaa huomioon, että vuosina 2014–2020 EU on osoittanut noin 31 miljoonaa euroa Vanuatuun 11:ennen Euroopan kehitysrahaston kautta ja että siinä on keskitytty maaohjelmassa mainittuun maaseudun kehittämiseen; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuosina 2014–2020 EU on osoittanut noin 31 miljoonaa euroa Vanuatuun 11:ennen Euroopan kehitysrahaston kautta ja että siinä on keskitytty maaohjelmassa mainittuun maaseudun kehittämiseen;

| J. | ottaa huomioon, että pyörremyrsky Pamin kaltaiset luonnonkatastrofit osoittavat pienten saarikehitysvaltioiden haurauden ja suuren haavoittuvuuden ja korostavat sitä, että niiden sietokyvyn kehittämistä koskeviin tarpeisiin on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pyörremyrsky Pamin kaltaiset luonnonkatastrofit osoittavat pienten saarikehitysvaltioiden haurauden ja suuren haavoittuvuuden ja korostavat sitä, että niiden sietokyvyn kehittämistä koskeviin tarpeisiin on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota;

| K. | ottaa huomioon, että kehitysmaat, erityisesti pienet saarikehitysvaltiot, ovat lisänneet ilmastonmuutosta vähiten, mutta niille sosiaaliset ja ekologiset seuraukset ovat vakavimpia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kehitysmaat, erityisesti pienet saarikehitysvaltiot, ovat lisänneet ilmastonmuutosta vähiten, mutta niille sosiaaliset ja ekologiset seuraukset ovat vakavimpia;

| L. | ottaa huomioon, että luonnonkatastrofit, mukaan lukien ilmastokatastrofit, pakottavat maailmanlaajuisesti miljoonia ihmisiä muuttamaan, mikä saa aikaan pahenevia humanitaarisia kriisejä, nopeaa kaupungistumista ja siihen liittyvää slummien kasvua sekä kehityksen jämähtämistä AKT-maissa; ottaa huomioon, että kyseisillä siirtolaisilla ei ole virallista turvapaikka-asemaa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että luonnonkatastrofit, mukaan lukien ilmastokatastrofit, pakottavat maailmanlaajuisesti miljoonia ihmisiä muuttamaan, mikä saa aikaan pahenevia humanitaarisia kriisejä, nopeaa kaupungistumista ja siihen liittyvää slummien kasvua sekä kehityksen jämähtämistä AKT-maissa; ottaa huomioon, että kyseisillä siirtolaisilla ei ole virallista turvapaikka-asemaa;

| M. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksesta johtuvalla merenpinnan ja lämpötilojen nousulla ja äärimmäisten sääolosuhteiden lisääntymisellä on vakava vaikutus Tyynenmeren alueen rannikko- ja meriekosysteemeihin, luonnon monimuotoisuuteen, veden ja maaperän luonnonvaroihin, elintarviketoimituksiin ja ihmisten elinkeinoihin, mikä vaikuttaa kielteisesti BKT:n kasvuun Tyynenmeren alueen maissa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksesta johtuvalla merenpinnan ja lämpötilojen nousulla ja äärimmäisten sääolosuhteiden lisääntymisellä on vakava vaikutus Tyynenmeren alueen rannikko- ja meriekosysteemeihin, luonnon monimuotoisuuteen, veden ja maaperän luonnonvaroihin, elintarviketoimituksiin ja ihmisten elinkeinoihin, mikä vaikuttaa kielteisesti BKT:n kasvuun Tyynenmeren alueen maissa;

| N. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen sopeutumista koskevat kysymykset otettiin mukaan Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2014 ilmastonmuutoskonferenssiin (COP20); ottaa huomioon, että COP20-päätelmien odotetaan toimivan perustana joulukuussa 2015 Pariisissa järjestettävälle Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssille (COP21); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen sopeutumista koskevat kysymykset otettiin mukaan Yhdistyneiden kansakuntien vuoden 2014 ilmastonmuutoskonferenssiin (COP20); ottaa huomioon, että COP20-päätelmien odotetaan toimivan perustana joulukuussa 2015 Pariisissa järjestettävälle Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssille (COP21);

| O. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön heikkeneminen muodostavat esteitä kestävän kehityksen Rio+-tavoitteiden saavuttamiselle; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos ja ympäristön heikkeneminen muodostavat esteitä kestävän kehityksen Rio+-tavoitteiden saavuttamiselle;

| 1. | ilmaisee syvimmän osanottonsa maille, joihin pyörremyrsky Pam iski, ja henkensä menettäneiden ihmisten perheille sekä solidaarisuutensa niitä kohtaan, jotka loukkaantuivat tai jäivät kodittomiksi aiheutuneen hävityksen vuoksi; ilmaisee vilpittömän arvostuksensa kaikkia humanitaarisia työntekijöitä kohtaan heidän pyörremyrskyn jälkiseurauksissa tekemänsä työn vuoksi; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee syvimmän osanottonsa maille, joihin pyörremyrsky Pam iski, ja henkensä menettäneiden ihmisten perheille sekä solidaarisuutensa niitä kohtaan, jotka loukkaantuivat tai jäivät kodittomiksi aiheutuneen hävityksen vuoksi; ilmaisee vilpittömän arvostuksensa kaikkia humanitaarisia työntekijöitä kohtaan heidän pyörremyrskyn jälkiseurauksissa tekemänsä työn vuoksi;

| 2. | onnittelee Vanuatun hallitusta ja kansaa valtavista ponnisteluista pyörremyrskyn tuhoisan vaikutuksen voittamiseksi; suhtautuu myönteisesti katastrofin jälkeisten tarpeiden arviointiin, jonka avulla koordinoitua ja oikea-aikaista elpymisohjelmaa voidaan jatkaa; suhtautuu myönteisesti kansainvälisten lahjoittajien tähän mennessä antamaan apuun, muun muassa Euroopan unionin, AKT-valtioiden ryhmän, Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden kansainvälisten järjestöjen sekä muiden kehittyneiden maiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten antamaan hätäapuun; |
| --- | --- |

2.

onnittelee Vanuatun hallitusta ja kansaa valtavista ponnisteluista pyörremyrskyn tuhoisan vaikutuksen voittamiseksi; suhtautuu myönteisesti katastrofin jälkeisten tarpeiden arviointiin, jonka avulla koordinoitua ja oikea-aikaista elpymisohjelmaa voidaan jatkaa; suhtautuu myönteisesti kansainvälisten lahjoittajien tähän mennessä antamaan apuun, muun muassa Euroopan unionin, AKT-valtioiden ryhmän, Yhdistyneiden kansakuntien ja muiden kansainvälisten järjestöjen sekä muiden kehittyneiden maiden ja kansainvälisten rahoituslaitosten antamaan hätäapuun;

| 3. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä jatkamaan ja edistämään pyörremyrsky Pamin Vanuatulla, Salomonsaarilla ja Kiribatissa vaurioittamien infrastruktuurien jälleenrakentamiseen tarvittavien varojen käyttöönottoa ja tekemään sen koordinoidusti ja tehokkaasti; |
| --- | --- |

3.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä jatkamaan ja edistämään pyörremyrsky Pamin Vanuatulla, Salomonsaarilla ja Kiribatissa vaurioittamien infrastruktuurien jälleenrakentamiseen tarvittavien varojen käyttöönottoa ja tekemään sen koordinoidusti ja tehokkaasti;

| 4. | muistuttaa, että Vanuatun jälleenrakentamiseen tarkoitetussa hätäavussa pitäisi keskittyä kiireellisiin ja kriittisiin aloihin, kuten juomaveden saatavuuteen, terveydenhoitoinfrastruktuuriin, elintarviketurvaan, kouluihin, asuntoihin ja viestintäjärjestelmiin ja -infrastruktuureihin; |
| --- | --- |

4.

muistuttaa, että Vanuatun jälleenrakentamiseen tarkoitetussa hätäavussa pitäisi keskittyä kiireellisiin ja kriittisiin aloihin, kuten juomaveden saatavuuteen, terveydenhoitoinfrastruktuuriin, elintarviketurvaan, kouluihin, asuntoihin ja viestintäjärjestelmiin ja -infrastruktuureihin;

| 5. | korostaa, että kansainvälisten lahjoittajien on nyt ratkaisevan tärkeää koordinoida tehokkaasti humanitaarisia toimenpiteitä, kun painopiste siirtyy pitkän aikavälin kunnostamiseen ja kehitykseen, talouskasvuun, maatalouden kehittämiseen, erityisesti maaseutualueilla, ja matkailualan palauttamisessa auttamiseen; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että kansainvälisten lahjoittajien on nyt ratkaisevan tärkeää koordinoida tehokkaasti humanitaarisia toimenpiteitä, kun painopiste siirtyy pitkän aikavälin kunnostamiseen ja kehitykseen, talouskasvuun, maatalouden kehittämiseen, erityisesti maaseutualueilla, ja matkailualan palauttamisessa auttamiseen;

| 6. | korostaa, että hätäavun, kunnostamisen ja kehittämisen yhdistämisen toisiinsa pitäisi olla EU:n maaohjelman tärkein osa kyseisessä maassa ja että siinä olisi keskityttävä sietokykyyn, jotta hätäapu- ja kehitysvaiheiden välillä olevat toiminta- ja rahoituspuutteet voidaan korjata. kehottaa komissiota varmistamaan, että sen apu vastaa Tyynenmeren alueen alueellisia ja kansallisia painopisteitä ja tukee olemassa olevia alueellisia ja kansallisia toimitusmekanismeja; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että hätäavun, kunnostamisen ja kehittämisen yhdistämisen toisiinsa pitäisi olla EU:n maaohjelman tärkein osa kyseisessä maassa ja että siinä olisi keskityttävä sietokykyyn, jotta hätäapu- ja kehitysvaiheiden välillä olevat toiminta- ja rahoituspuutteet voidaan korjata. kehottaa komissiota varmistamaan, että sen apu vastaa Tyynenmeren alueen alueellisia ja kansallisia painopisteitä ja tukee olemassa olevia alueellisia ja kansallisia toimitusmekanismeja;

| 7. | kehottaa samalla Vanuatun hallitusta ja pienten saarivaltioiden hallituksia tarkistamaan kansalliset kehityssuunnitelmansa, köyhyyden vähentämisstrategiansa ja alakohtaiset politiikat ja strategiat, jotta toimenpiteitä voidaan sisällyttää ilmastoon sopeutumisen ja rakennussuunnittelun kaltaisille aloille, mikä voi edistää luonnonkatastrofien seurausten ehkäisyä ja vähentämistä; |
| --- | --- |

7.

kehottaa samalla Vanuatun hallitusta ja pienten saarivaltioiden hallituksia tarkistamaan kansalliset kehityssuunnitelmansa, köyhyyden vähentämisstrategiansa ja alakohtaiset politiikat ja strategiat, jotta toimenpiteitä voidaan sisällyttää ilmastoon sopeutumisen ja rakennussuunnittelun kaltaisille aloille, mikä voi edistää luonnonkatastrofien seurausten ehkäisyä ja vähentämistä;

| 8. | korostaa, että on kehitettävä koordinoituja alueellisia lähestymistapoja ja vaihdettava hyviä käytäntöjä ja hyödynnettävä samalla paikallista ja perinteistä tietämystä ratkaisevan tärkeänä työkaluna katastrofiriskien hallinnassa, nopean ja tehokkaan katastrofia koskevan vastauksen varmistamisessa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa muun muassa ilmastonmuutosta koskevan Tyynenmeren saarten toimintaohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että on kehitettävä koordinoituja alueellisia lähestymistapoja ja vaihdettava hyviä käytäntöjä ja hyödynnettävä samalla paikallista ja perinteistä tietämystä ratkaisevan tärkeänä työkaluna katastrofiriskien hallinnassa, nopean ja tehokkaan katastrofia koskevan vastauksen varmistamisessa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa muun muassa ilmastonmuutosta koskevan Tyynenmeren saarten toimintaohjelman puitteissa;

| 9. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä määrittämään ympäristösiirtolaisten suojelussa olemassa olevat oikeudelliset puutteet ja puuttumaan niihin; kehottaa harkitsemaan turvapaikkasäännöksiä tai alueellisia tai kansainvälisiä sopimuksia saarivaltioiden, joita uhkaa veden alle jääminen, äärimmäisen haavoittuvan tilanteen vuoksi; huomauttaa myös, että on kehitettävä ja luotava välineet ympäristösiirtolaisten identiteetin, kulttuurin ja perinteiden suojelemiseksi; panee merkille Nansenin aloitteen, jolla pyritään rakentamaan yksimielisyyttä luonnonkatastrofien ja ilmastonmuutoksen vuoksi siirtymään joutuneita ihmisiä koskevasta suojeluohjelmasta, ja kehottaa EU:ta osallistumaan tähän prosessiin; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä määrittämään ympäristösiirtolaisten suojelussa olemassa olevat oikeudelliset puutteet ja puuttumaan niihin; kehottaa harkitsemaan turvapaikkasäännöksiä tai alueellisia tai kansainvälisiä sopimuksia saarivaltioiden, joita uhkaa veden alle jääminen, äärimmäisen haavoittuvan tilanteen vuoksi; huomauttaa myös, että on kehitettävä ja luotava välineet ympäristösiirtolaisten identiteetin, kulttuurin ja perinteiden suojelemiseksi; panee merkille Nansenin aloitteen, jolla pyritään rakentamaan yksimielisyyttä luonnonkatastrofien ja ilmastonmuutoksen vuoksi siirtymään joutuneita ihmisiä koskevasta suojeluohjelmasta, ja kehottaa EU:ta osallistumaan tähän prosessiin;

| 10. | tukee Sendain katastrofiriskien vähentämiskehyksen 2015–2030 päätelmiä, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeä vaihe katastrofien kasvavan vaikutuksen ja niiden monimutkaisuuden käsittelyssä; korostaa, että Sendain konferenssissa hyväksytyt tavoitteet on pantava täytäntöön, erityisesti julkisen rahoituksen ja investointien tarve luonnonriskien ehkäisyä koskevassa infrastruktuurissa mutta myös liikenteen, terveydenhoidon, juomaveden saatavuuden ja koulutuksen aloilla alueen humanitaarisen katastrofin estämiseksi; |
| --- | --- |

10.

tukee Sendain katastrofiriskien vähentämiskehyksen 2015–2030 päätelmiä, sillä ne ovat ratkaisevan tärkeä vaihe katastrofien kasvavan vaikutuksen ja niiden monimutkaisuuden käsittelyssä; korostaa, että Sendain konferenssissa hyväksytyt tavoitteet on pantava täytäntöön, erityisesti julkisen rahoituksen ja investointien tarve luonnonriskien ehkäisyä koskevassa infrastruktuurissa mutta myös liikenteen, terveydenhoidon, juomaveden saatavuuden ja koulutuksen aloilla alueen humanitaarisen katastrofin estämiseksi;

| 11. | pyytää, että paikalliset kasvattajat saavat käyttöönsä viljelyvälineitä, muita kuin muuntogeenisiä siemeniä ja kasvilajikkeita, jotka soveltuvat Vanuatun ilmasto- ja ruoantuotanto-oloihin, jotta maassa voidaan palauttaa maataloustuotanto mahdollisimman nopeasti ja taata sen elintarviketurva; |
| --- | --- |

11.

pyytää, että paikalliset kasvattajat saavat käyttöönsä viljelyvälineitä, muita kuin muuntogeenisiä siemeniä ja kasvilajikkeita, jotka soveltuvat Vanuatun ilmasto- ja ruoantuotanto-oloihin, jotta maassa voidaan palauttaa maataloustuotanto mahdollisimman nopeasti ja taata sen elintarviketurva;

| 12. | muistuttaa, että ilmastonmuutos ei ole yksittäinen ympäristöön liittyvä ongelma, vaan kehitysohjelma, joka sekä EU:n että Tyynenmeren valtioiden olisi asetettava etusijalle; korostaa, että kehitysmaat, erityisesti pienet saarikehitysvaltiot, ovat lisänneet ilmastonmuutosta vähiten, mutta niille sosiaaliset ja ekologiset seuraukset ovat vakavimpia; korostaa sitä, että ilmastonmuutos on vakava uhka köyhyyden lieventämiselle Tyynenmeren alueella ja että sillä on haitallisia seurauksia maataloudelle, kalastukselle ja koralliriutoille, matkailulle ja terveydelle; |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että ilmastonmuutos ei ole yksittäinen ympäristöön liittyvä ongelma, vaan kehitysohjelma, joka sekä EU:n että Tyynenmeren valtioiden olisi asetettava etusijalle; korostaa, että kehitysmaat, erityisesti pienet saarikehitysvaltiot, ovat lisänneet ilmastonmuutosta vähiten, mutta niille sosiaaliset ja ekologiset seuraukset ovat vakavimpia; korostaa sitä, että ilmastonmuutos on vakava uhka köyhyyden lieventämiselle Tyynenmeren alueella ja että sillä on haitallisia seurauksia maataloudelle, kalastukselle ja koralliriutoille, matkailulle ja terveydelle;

| 13. | kehottaa tämän osalta AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että vuoden 2015 jälkeisessä kehitysohjelmassa käsitellään erityisesti AKT:n pienten saarikehitysvaltioiden tarpeita ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vastustuskyvyn rakentamisen osalta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa tämän osalta AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että vuoden 2015 jälkeisessä kehitysohjelmassa käsitellään erityisesti AKT:n pienten saarikehitysvaltioiden tarpeita ilmastonmuutoksen ja luonnonkatastrofien vastustuskyvyn rakentamisen osalta;

| 14. | korostaa, että maailman suurimpien kasvihuonekaasua päästävien maiden on asetettava tavoitteita ja tehtävä sitoumuksia, jotta niiden päästöjä voidaan vähentää huomattavasti, ja tuettava heikoimmassa asemassa olevia maita sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja käsittelemään niitä; |
| --- | --- |

14.

korostaa, että maailman suurimpien kasvihuonekaasua päästävien maiden on asetettava tavoitteita ja tehtävä sitoumuksia, jotta niiden päästöjä voidaan vähentää huomattavasti, ja tuettava heikoimmassa asemassa olevia maita sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja käsittelemään niitä;

| 15. | korostaa, että COP21-kokous on ainutlaatuinen tilaisuus torjua ilmastonmuutosta ja luoda yhteys YK:n vuoden 2015 jälkeistä kehitysohjelmaa koskevaan työhön; kehottaa siksi AKT-valtioiden ryhmää, EU:n jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään tiiviisti ilmastonmuutokseen ja katastrofivalmiuteen / katastrofien vähentämiseen COP21-kokouksessa Pariisissa. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että COP21-kokous on ainutlaatuinen tilaisuus torjua ilmastonmuutosta ja luoda yhteys YK:n vuoden 2015 jälkeistä kehitysohjelmaa koskevaan työhön; kehottaa siksi AKT-valtioiden ryhmää, EU:n jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään tiiviisti ilmastonmuutokseen ja katastrofivalmiuteen / katastrofien vähentämiseen COP21-kokouksessa Pariisissa.

| 16. | kannustaa kehitysyhteistyökumppaneita ja yksityistä sektoria lisäämään teknistä ja taloudellista tukea (muun muassa innovatiivisten rahoitusmekanismien avulla) Tyynenmeren saarten maiden ponnistuksille siirtyä vaihtoehtoisiin ja uusiutuviin energialähteisiin, energiatehokkuuteen, kestävään liikenteeseen, ekosysteemin säilyttämiseen ja ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen sopeutumista koskevien tekniikoiden siirtoon erityisesti maataloudessa ja vesihuollossa; |
| --- | --- |

16.

kannustaa kehitysyhteistyökumppaneita ja yksityistä sektoria lisäämään teknistä ja taloudellista tukea (muun muassa innovatiivisten rahoitusmekanismien avulla) Tyynenmeren saarten maiden ponnistuksille siirtyä vaihtoehtoisiin ja uusiutuviin energialähteisiin, energiatehokkuuteen, kestävään liikenteeseen, ekosysteemin säilyttämiseen ja ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen sopeutumista koskevien tekniikoiden siirtoon erityisesti maataloudessa ja vesihuollossa;

| 17. | kehottaa AKT-maita ja erityisesti AKT:n pieniä saarikehitysvaltioita perustamaan mekanismeja, joilla julkinen ja yksityinen sektori sekä kansalaisjärjestöt, jotka toimivat katastrofeihin valmistautumisessa ja niiden lieventämisessä, hätäavussa ja hätätilannetoimissa ja katastrofin jälkeisessä rakentamisessa, saadaan sitoutumaan; |
| --- | --- |

17.

kehottaa AKT-maita ja erityisesti AKT:n pieniä saarikehitysvaltioita perustamaan mekanismeja, joilla julkinen ja yksityinen sektori sekä kansalaisjärjestöt, jotka toimivat katastrofeihin valmistautumisessa ja niiden lieventämisessä, hätäavussa ja hätätilannetoimissa ja katastrofin jälkeisessä rakentamisessa, saadaan sitoutumaan;

| 18. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämän tämän päätöslauselman YK:n pääsihteerille, AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajalle, EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden kansallisille hallituksille ja kansallisille parlamenteille, Vanuatun presidentille ja Vanuatun parlamentin puhemiehelle, Tyynenmeren alueen yhteisön sihteeristön pääjohtajalle ja Tyynenmeren alueellisen ympäristöohjelman sihteeristön pääjohtajalle. |
| --- | --- |

18.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämän tämän päätöslauselman YK:n pääsihteerille, AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajalle, EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden kansallisille hallituksille ja kansallisille parlamenteille, Vanuatun presidentille ja Vanuatun parlamentin puhemiehelle, Tyynenmeren alueen yhteisön sihteeristön pääjohtajalle ja Tyynenmeren alueellisen ympäristöohjelman sihteeristön pääjohtajalle.

PÄÄTÖSLAUSELMA (21)

Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015, |
| --- | --- |

—

kokoontui Suvassa, Fidžissä, 15.–17. kesäkuuta 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistetun Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Librevillessä 11. tammikuuta 2013 tehdyn, Keski-Afrikan tasavallan poliittis-sotilaallisen kriisin ratkaisemista koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin Keski-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECCAS) valtionpäämiesten ja pääministerien suojeluksessa ja jossa esitetään ehdot maan kriisin lopettamiselle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Librevillessä 11. tammikuuta 2013 tehdyn, Keski-Afrikan tasavallan poliittis-sotilaallisen kriisin ratkaisemista koskevan sopimuksen, joka allekirjoitettiin Keski-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECCAS) valtionpäämiesten ja pääministerien suojeluksessa ja jossa esitetään ehdot maan kriisin lopettamiselle,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 24. tammikuuta 2013 annetun päätöslauselman 2088 (2013), 10. lokakuuta 2013 annetun päätöslauselma 2121 (2013), 5. joulukuuta 2013 annetun päätöslauselman 2127 (2013), 28. tammikuuta 2014 annetun päätöslauselman 2134 (2014), 10. huhtikuuta 2014 annetun päätöslauselman 2149 (2014), 21. lokakuuta 2014 annetun päätöslauselman 2181 (2014), 22. tammikuuta 2015 annetun päätöslauselman 2196 (2015), 26. maaliskuuta 2015 annetun päätöslauselman 2212 (2015) ja 28. huhtikuuta 2015 annetun päätöslauselman 2217 (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston 24. tammikuuta 2013 annetun päätöslauselman 2088 (2013), 10. lokakuuta 2013 annetun päätöslauselma 2121 (2013), 5. joulukuuta 2013 annetun päätöslauselman 2127 (2013), 28. tammikuuta 2014 annetun päätöslauselman 2134 (2014), 10. huhtikuuta 2014 annetun päätöslauselman 2149 (2014), 21. lokakuuta 2014 annetun päätöslauselman 2181 (2014), 22. tammikuuta 2015 annetun päätöslauselman 2196 (2015), 26. maaliskuuta 2015 annetun päätöslauselman 2212 (2015) ja 28. huhtikuuta 2015 annetun päätöslauselman 2217 (2015),

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 18. joulukuuta 2014 annetun lausunnon S/PRST/2014/28, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajan 18. joulukuuta 2014 annetun lausunnon S/PRST/2014/28,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajalle lähettämän 29. tammikuuta 2015 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin YK:n turvallisuusneuvoston puheenjohtajalle lähettämän 29. tammikuuta 2015 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2014 järjestetyn YK:n turvallisuusneuvoston 7329. kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2014 järjestetyn YK:n turvallisuusneuvoston 7329. kokouksen,

| — | ottaa huomioon Keski-Afrikan tasavaltaa käsittelevän kansainvälisen tutkintakomission 19. joulukuuta 2014 julkaiseman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Keski-Afrikan tasavaltaa käsittelevän kansainvälisen tutkintakomission 19. joulukuuta 2014 julkaiseman raportin,

| — | ottaa huomioon, että toukokuussa 2013 perustettiin Keski-Afrikan tasavaltaa käsittelevä kansainvälinen yhteysryhmä, jonka tehtävänä on koordinoida alueella, maanosassa ja kansainvälisellä tasolla toteutettuja toimenpiteitä kestävän ratkaisun löytämiseksi maan toistuviin ongelmiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että toukokuussa 2013 perustettiin Keski-Afrikan tasavaltaa käsittelevä kansainvälinen yhteysryhmä, jonka tehtävänä on koordinoida alueella, maanosassa ja kansainvälisellä tasolla toteutettuja toimenpiteitä kestävän ratkaisun löytämiseksi maan toistuviin ongelmiin,

| — | ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2015 Brazzavillessä (Kongon tasavalta) järjestetyn kansainvälisen yhteysryhmän seitsemännen kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. maaliskuuta 2015 Brazzavillessä (Kongon tasavalta) järjestetyn kansainvälisen yhteysryhmän seitsemännen kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission 16. helmikuuta 2015 annetun lehdistötiedotteen, jonka otsikon mukaan EU nostaa humanitaarisen avun 156 miljoonaan euroon vuonna 2015 Sahelin alueen kasvaviin tarpeisiin vastaamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission 16. helmikuuta 2015 annetun lehdistötiedotteen, jonka otsikon mukaan EU nostaa humanitaarisen avun 156 miljoonaan euroon vuonna 2015 Sahelin alueen kasvaviin tarpeisiin vastaamiseksi,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman 8. kesäkuuta 2015 annetun lehdistötiedotteen, jonka otsikon mukaan Keski-Afrikan tasavallan vaaleja varten tarvitaan kiireellisesti 21 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman 8. kesäkuuta 2015 annetun lehdistötiedotteen, jonka otsikon mukaan Keski-Afrikan tasavallan vaaleja varten tarvitaan kiireellisesti 21 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria,

| — | ottaa huomioon Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta järjestetyn kansainvälisen konferenssin, jossa käsiteltiin siirtymistä humanitaarisesta avusta sietokykyyn ja joka pidettiin Brysselissä 26. toukokuuta 2015, ja konferenssin yhteydessä julkaistun Euroopan komission lehdistötiedotteen, jossa käsiteltiin EU:n elvytys- ja kehitystuen lisäämistä Keski-Afrikan tasavallalle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta järjestetyn kansainvälisen konferenssin, jossa käsiteltiin siirtymistä humanitaarisesta avusta sietokykyyn ja joka pidettiin Brysselissä 26. toukokuuta 2015, ja konferenssin yhteydessä julkaistun Euroopan komission lehdistötiedotteen, jossa käsiteltiin EU:n elvytys- ja kehitystuen lisäämistä Keski-Afrikan tasavallalle,

| — | ottaa huomioon ECCASin ylimääräiset valtionpäämiesten ja pääministerien huippukokoukset, jotka järjestettiin N’Djamenassa (Tšad) 21. joulukuuta 2012, 3. ja 18. huhtikuuta 2013, ja huippukokousten päätökset, joiden mukaan perustetaan kansallinen siirtymäneuvosto (NTC), jolla on lainsäädännöllinen ja perustuslaillinen valta, ja hyväksytään etenemissuunnitelma Keski-Afrikan tasavallan siirtymäkauden prosessia varten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ECCASin ylimääräiset valtionpäämiesten ja pääministerien huippukokoukset, jotka järjestettiin N’Djamenassa (Tšad) 21. joulukuuta 2012, 3. ja 18. huhtikuuta 2013, ja huippukokousten päätökset, joiden mukaan perustetaan kansallinen siirtymäneuvosto (NTC), jolla on lainsäädännöllinen ja perustuslaillinen valta, ja hyväksytään etenemissuunnitelma Keski-Afrikan tasavallan siirtymäkauden prosessia varten,

| — | ottaa huomioon vuonna 1998 vahvistetun Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, jonka Keski-Afrikan tasavalta ratifioi vuonna 2001, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1998 vahvistetun Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, jonka Keski-Afrikan tasavalta ratifioi vuonna 2001,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan vuoden 1966 kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan vuoden 1979 yleissopimuksen, Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan vuodelta 1981 ja vuoden 1989 lapsen oikeuksien sopimuksen, jolla kielletään lasten osallistuminen aseellisiin konflikteihin, ja sen, että Keski-Afrikan tasavalta on ratifioinut kaikki sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan vuoden 1966 kansainvälisen yleissopimuksen, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan vuoden 1979 yleissopimuksen, Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan vuodelta 1981 ja vuoden 1989 lapsen oikeuksien sopimuksen, jolla kielletään lasten osallistuminen aseellisiin konflikteihin, ja sen, että Keski-Afrikan tasavalta on ratifioinut kaikki sopimukset,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 24. lokakuuta 2005 antaman päätöslauselman 60/1 vuoden 2005 huippukokouksen tuloksista ja erityisesti päätöslauselman 138–140 kohdat, jotka koskevat velvollisuutta suojella väestöjä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 24. lokakuuta 2005 antaman päätöslauselman 60/1 vuoden 2005 huippukokouksen tuloksista ja erityisesti päätöslauselman 138–140 kohdat, jotka koskevat velvollisuutta suojella väestöjä,

| — | ottaa huomioon lapsen oikeuksien sopimuksen valinnaisen pöytäkirjan, joka koskee lasten osallistumista aseellisiin konflikteihin ja jonka Keski-Afrikan tasavalta on allekirjoittanut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lapsen oikeuksien sopimuksen valinnaisen pöytäkirjan, joka koskee lasten osallistumista aseellisiin konflikteihin ja jonka Keski-Afrikan tasavalta on allekirjoittanut,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvostossa hyväksytyt tarkistetut operaation toiminta-ajatukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvostossa hyväksytyt tarkistetut operaation toiminta-ajatukset,

| — | ottaa huomioon 9. helmikuuta 2015 Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. helmikuuta 2015 Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 17. tammikuuta 2013, 12. syyskuuta 2013 ja 12. joulukuuta 2013 annetut Euroopan parlamentin päätöslauselmat Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. tammikuuta 2013, 12. syyskuuta 2013 ja 12. joulukuuta 2013 annetut Euroopan parlamentin päätöslauselmat Keski-Afrikan tasavallan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Keski-Afrikan tilanteesta 19. kesäkuuta 2013 ja 19. maaliskuuta 2014 antamansa aiemmat päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Keski-Afrikan tilanteesta 19. kesäkuuta 2013 ja 19. maaliskuuta 2014 antamansa aiemmat päätöslauselmat,

| A. | ottaa huomioon, että Keski-Afrikan tasavallalla on runsaasti luonnonvaroja mutta että se on ollut poliittisen epävakauden otteessa monia vuosikymmeniä ja että 70 prosenttia sen väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Keski-Afrikan tasavallalla on runsaasti luonnonvaroja mutta että se on ollut poliittisen epävakauden otteessa monia vuosikymmeniä ja että 70 prosenttia sen väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella;

| B. | ottaa huomioon, että Sélékan valtaannousua seuranneet kaksi sisällissodan vuotta ovat käynnistäneet tuhoisan poliittisen ja humanitaarisen kriisin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Sélékan valtaannousua seuranneet kaksi sisällissodan vuotta ovat käynnistäneet tuhoisan poliittisen ja humanitaarisen kriisin;

| C. | ottaa huomioon, että kansallinen siirtymäneuvosto valitsi uudeksi väliaikaiseksi valtion päämieheksi Catherine Samba-Panzan 20. tammikuuta 2014; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kansallinen siirtymäneuvosto valitsi uudeksi väliaikaiseksi valtion päämieheksi Catherine Samba-Panzan 20. tammikuuta 2014;

| D. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusrikkomuksista ja sotarikoksista vastuussa olevia henkilöitä ei tuoda oikeuden eteen, koska Keski-Afrikan tasavallan oikeusjärjestelmä on riittämätön, mikä saa aikaan rankaisemattomuuden kulttuuria; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusrikkomuksista ja sotarikoksista vastuussa olevia henkilöitä ei tuoda oikeuden eteen, koska Keski-Afrikan tasavallan oikeusjärjestelmä on riittämätön, mikä saa aikaan rankaisemattomuuden kulttuuria;

| E. | ottaa huomioon, että turvallisuustilanteen paranemisesta huolimatta väkivalta, varkaudet, ryöstöt ja paimentolaisiin vaikuttavat yhteisön sisäiset jännitteet jatkuvat; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että turvallisuustilanteen paranemisesta huolimatta väkivalta, varkaudet, ryöstöt ja paimentolaisiin vaikuttavat yhteisön sisäiset jännitteet jatkuvat;

| F. | ottaa huomioon, että YK:n rauhanturvaajat ovat parantaneet siviilien suojelua pääkaupungissa, mutta heillä on ongelmia toimeksiantonsa toteuttamisessa maan muissa osissa, joihin he eivät pääse aseellisten ryhmien läsnäolon vuoksi; ottaa huomioon, että YK:n rauhanturvaajat ja humanitaarisen avun työntekijät ovat olleet monien hyökkäysten kohteena; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että YK:n rauhanturvaajat ovat parantaneet siviilien suojelua pääkaupungissa, mutta heillä on ongelmia toimeksiantonsa toteuttamisessa maan muissa osissa, joihin he eivät pääse aseellisten ryhmien läsnäolon vuoksi; ottaa huomioon, että YK:n rauhanturvaajat ja humanitaarisen avun työntekijät ovat olleet monien hyökkäysten kohteena;

| G. | ottaa huomioon, että Keski-Afrikan tasavallan epävakauden vuoksi 70 prosenttia lapsista ei käy koulua ja että asevoimat ja aseelliset ryhmät ovat ottaneet joukkoihinsa yli 6  000 lasta; ottaa huomioon, että Keski-Afrikan aseelliset ryhmät tekivät 5. toukokuuta 2015 sopimuksen lapsisotilaiden vapauttamisesta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Keski-Afrikan tasavallan epävakauden vuoksi 70 prosenttia lapsista ei käy koulua ja että asevoimat ja aseelliset ryhmät ovat ottaneet joukkoihinsa yli 6  000 lasta; ottaa huomioon, että Keski-Afrikan aseelliset ryhmät tekivät 5. toukokuuta 2015 sopimuksen lapsisotilaiden vapauttamisesta;

| H. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien raportissa, joka oli laadittu vuonna 2014 mutta jonka The Guardian -lehti julkaisi vasta 29. huhtikuuta 2015, paljastettiin, että monia Keski-Afrikan tasavaltaan rauhaa turvaamaan lähetettyjä sotilaita epäillään alaikäisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien raportissa, joka oli laadittu vuonna 2014 mutta jonka The Guardian -lehti julkaisi vasta 29. huhtikuuta 2015, paljastettiin, että monia Keski-Afrikan tasavaltaan rauhaa turvaamaan lähetettyjä sotilaita epäillään alaikäisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä;

| I. | ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto on antanut luvan henkilöstön lisäämiselle Yhdistyneiden kansakuntien yhdennetyssä moniulotteisessa operaatiossa Keski-Afrikan tasavallassa (MINUSCA) ja on päättänyt jatkaa sen toimeksiantoa 30. huhtikuuta 2016 saakka ja asettaa sen valtuutetuksi vahvuudeksi 10  750 sotilasta, mukaan lukien 480 sotilastarkkailijaa ja esikuntaupseeria, ja 2  080 poliisia, mukaan lukien 400 poliisivirkailijaa ja 40 kriminaalihuollon virkailijaa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto on antanut luvan henkilöstön lisäämiselle Yhdistyneiden kansakuntien yhdennetyssä moniulotteisessa operaatiossa Keski-Afrikan tasavallassa (MINUSCA) ja on päättänyt jatkaa sen toimeksiantoa 30. huhtikuuta 2016 saakka ja asettaa sen valtuutetuksi vahvuudeksi 10  750 sotilasta, mukaan lukien 480 sotilastarkkailijaa ja esikuntaupseeria, ja 2  080 poliisia, mukaan lukien 400 poliisivirkailijaa ja 40 kriminaalihuollon virkailijaa;

| J. | ottaa huomioon, että taloudellinen tuki on välttämätöntä, jos halutaan palauttaa turvallisuus ja valtion auktoriteetti; ottaa huomioon, että tästä tuesta ei voida tehdä riippuvaista riskittömän tason tai täydellisen turvallisuuden luomisesta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että taloudellinen tuki on välttämätöntä, jos halutaan palauttaa turvallisuus ja valtion auktoriteetti; ottaa huomioon, että tästä tuesta ei voida tehdä riippuvaista riskittömän tason tai täydellisen turvallisuuden luomisesta;

| K. | ottaa huomioon, että valtion hallinnollisen rakenneuudistuksen vähimmäistaso on olennaisen tärkeä, jos vaalit aiotaan pitää ja järjestää vaalien jälkeinen siirtymäaika; ottaa huomioon, että erittäin kiireellisesti tarvitaan 21,2 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lisämäärä Keski-Afrikan tasavallassa ennen vuoden 2015 loppua järjestettävien vaalien valmisteluja varten; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että valtion hallinnollisen rakenneuudistuksen vähimmäistaso on olennaisen tärkeä, jos vaalit aiotaan pitää ja järjestää vaalien jälkeinen siirtymäaika; ottaa huomioon, että erittäin kiireellisesti tarvitaan 21,2 miljoonan Yhdysvaltain dollarin lisämäärä Keski-Afrikan tasavallassa ennen vuoden 2015 loppua järjestettävien vaalien valmisteluja varten;

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Keski-Afrikan tasavallan tärkein humanitaarisen avun ja kehitysavun kumppani; ottaa huomioon, että EU käynnisti 15. heinäkuuta 2014 ensimmäisen Keski-Afrikan erityisrahaston; ottaa huomioon, että vuosina 2013 ja 2014 EU antoi 377 miljoonaa euroa humanitaarisena apuna ja on jo vuonna 2015 antanut käyttöön 47 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että Brysselissä 26. toukokuuta 2015 järjestetyssä kansainvälisessä konferenssissa sen kokonaistukea Keski-Afrikan tasavallalle nostettiin 72 miljoonaan euroon; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on Keski-Afrikan tasavallan tärkein humanitaarisen avun ja kehitysavun kumppani; ottaa huomioon, että EU käynnisti 15. heinäkuuta 2014 ensimmäisen Keski-Afrikan erityisrahaston; ottaa huomioon, että vuosina 2013 ja 2014 EU antoi 377 miljoonaa euroa humanitaarisena apuna ja on jo vuonna 2015 antanut käyttöön 47 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että Brysselissä 26. toukokuuta 2015 järjestetyssä kansainvälisessä konferenssissa sen kokonaistukea Keski-Afrikan tasavallalle nostettiin 72 miljoonaan euroon;

| M. | ottaa huomioon, että 27. toukokuuta 2015 vain 21 prosenttia Keski-Afrikan tasavallan humanitaarisen avun valmiussuunnitelmaan tarvittavasta rahoituksesta oli annettu saataville; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 27. toukokuuta 2015 vain 21 prosenttia Keski-Afrikan tasavallan humanitaarisen avun valmiussuunnitelmaan tarvittavasta rahoituksesta oli annettu saataville;

| N. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustamista koskevat toimenpiteet ovat Cotonoun sopimuksen keskeinen osa; ottaa huomioon, että kansallinen siirtymäneuvosto on hyväksynyt ja valtion päämies julkaissut tiiviissä yhteistyössä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa lain, jossa säädetään erityisrikostuomioistuimesta, joka vastaa vakavimpien rikosten tutkimisesta ja sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan syyllistyneiden syyttämisestä Keski-Afrikan tasavallassa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuksien puolustamista koskevat toimenpiteet ovat Cotonoun sopimuksen keskeinen osa; ottaa huomioon, että kansallinen siirtymäneuvosto on hyväksynyt ja valtion päämies julkaissut tiiviissä yhteistyössä kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa lain, jossa säädetään erityisrikostuomioistuimesta, joka vastaa vakavimpien rikosten tutkimisesta ja sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan syyllistyneiden syyttämisestä Keski-Afrikan tasavallassa;

| O. | ottaa huomioon, että 20. tammikuuta 2015 julkaistussa kansainvälisen tutkintakomission Keski-Afrikan tasavaltaa koskevassa loppuraportissa todettiin, että entisen presidentin Bozizén alaiset hallituksen joukot ja Séléka ja anti-Balaka-ryhmät ovat kaikki tehneet vakavia kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön ja ihmisoikeuksien rikkomuksia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että 20. tammikuuta 2015 julkaistussa kansainvälisen tutkintakomission Keski-Afrikan tasavaltaa koskevassa loppuraportissa todettiin, että entisen presidentin Bozizén alaiset hallituksen joukot ja Séléka ja anti-Balaka-ryhmät ovat kaikki tehneet vakavia kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön ja ihmisoikeuksien rikkomuksia;

| P. | ottaa huomioon, että Banguissa järjestetyssä kansallisessa foorumissa suositeltiin vaalien järjestämistä ennen vuoden 2015 loppua, ja ottaa huomioon, että ECCAS on vahvistanut kyseisen suosituksen; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Banguissa järjestetyssä kansallisessa foorumissa suositeltiin vaalien järjestämistä ennen vuoden 2015 loppua, ja ottaa huomioon, että ECCAS on vahvistanut kyseisen suosituksen;

| Q. | ottaa huomioon, että Keski-Afrikan tasavallan maantieteellinen sijainti on strateginen pyrittäessä torjumaan terrorismin leviämistä keskisessä Afrikassa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Keski-Afrikan tasavallan maantieteellinen sijainti on strateginen pyrittäessä torjumaan terrorismin leviämistä keskisessä Afrikassa;

| 1. | suhtautuu myönteisesti Keski-Afrikan tasavallassa uusimpien sopimusten nojalla aikaansaatuun edistymiseen mutta on edelleen huolissaan turvallisuudesta sekä humanitaarisesta ja taloudellisesta tilanteesta; |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Keski-Afrikan tasavallassa uusimpien sopimusten nojalla aikaansaatuun edistymiseen mutta on edelleen huolissaan turvallisuudesta sekä humanitaarisesta ja taloudellisesta tilanteesta;

| 2. | vahvistaa tukevansa Keski-Afrikan tasavallan itsenäisyyttä, yhtenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta; muistuttaa puuttumattomuusperiaatteen ja alueellisen yhteistyön periaatteista; |
| --- | --- |

2.

vahvistaa tukevansa Keski-Afrikan tasavallan itsenäisyyttä, yhtenäisyyttä ja alueellista koskemattomuutta; muistuttaa puuttumattomuusperiaatteen ja alueellisen yhteistyön periaatteista;

| 3. | vahvistaa tukensa siirtymäkauden presidentin, Catherine Samba-Panzan ja Keski-Afrikan tasavallan kansainvälisen yhteysryhmän ponnistuksille saattaa siirtymäprosessi loppuun vakauden, turvallisuuden ja sovittelun takaamiseksi konfliktin eri osapuolten kesken; |
| --- | --- |

3.

vahvistaa tukensa siirtymäkauden presidentin, Catherine Samba-Panzan ja Keski-Afrikan tasavallan kansainvälisen yhteysryhmän ponnistuksille saattaa siirtymäprosessi loppuun vakauden, turvallisuuden ja sovittelun takaamiseksi konfliktin eri osapuolten kesken;

| 4. | toistaa tukensa 11. tammikuuta 2013 tehdylle Librevillen sopimukselle ja 18. huhtikuuta 2013 laaditulle N’Djamenan etenemissuunnitelmalle perustuslain palauttamisen olennaisina välineinä; |
| --- | --- |

4.

toistaa tukensa 11. tammikuuta 2013 tehdylle Librevillen sopimukselle ja 18. huhtikuuta 2013 laaditulle N’Djamenan etenemissuunnitelmalle perustuslain palauttamisen olennaisina välineinä;

| 5. | suhtautuu myönteisesti Banguin sovittelufoorumiin ja 10. toukokuuta 2015 allekirjoitettuun sopimukseen aseistariisunnasta, demobilisaatiosta, palauttamisesta ja yhteiskuntaan sopeuttamisesta ja kehottaa kaikkia osapuolia panemaan sen täytäntöön tehokkaasti ja kansainvälistä yhteisöä antamaan sitä varten saataville vaaditun rahoituksen; |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti Banguin sovittelufoorumiin ja 10. toukokuuta 2015 allekirjoitettuun sopimukseen aseistariisunnasta, demobilisaatiosta, palauttamisesta ja yhteiskuntaan sopeuttamisesta ja kehottaa kaikkia osapuolia panemaan sen täytäntöön tehokkaasti ja kansainvälistä yhteisöä antamaan sitä varten saataville vaaditun rahoituksen;

| 6. | tukee aseellisia joukkoja ja turvallisuusjoukkoja koskevaa uudistusta ja Yhdistyneiden kansakuntien yhdennetyn moniulotteisen operaation jatkamista Keski-Afrikan tasavallassa; |
| --- | --- |

6.

tukee aseellisia joukkoja ja turvallisuusjoukkoja koskevaa uudistusta ja Yhdistyneiden kansakuntien yhdennetyn moniulotteisen operaation jatkamista Keski-Afrikan tasavallassa;

| 7. | suhtautuu myönteisesti Afrikan johtaman kansainvälisen Keski-Afrikan tasavallan tukioperaation, Euroopan unionin johtamien joukkojen, Keski-Afrikan tasavallan joukkojen ja Sangarisin (Ranskan joukot) tehokkaaseen työhön; suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin sotilaalliseen neuvoa-antavaan tehtävään Keski-Afrikan tasavallassa mutta pitää valitettavana monien jäsenvaltioiden osallistumisen puutetta; kehottaa kansainvälistä yhteisöä lisäämään sotilaallisia valmiuksiaan maassa ja antamaan kaiken tarvittavan tuen kansainvälisten turvallisuusjoukkojen, jotka ovat pääasiassa afrikkalaisia, vahvistamiselle; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti Afrikan johtaman kansainvälisen Keski-Afrikan tasavallan tukioperaation, Euroopan unionin johtamien joukkojen, Keski-Afrikan tasavallan joukkojen ja Sangarisin (Ranskan joukot) tehokkaaseen työhön; suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin sotilaalliseen neuvoa-antavaan tehtävään Keski-Afrikan tasavallassa mutta pitää valitettavana monien jäsenvaltioiden osallistumisen puutetta; kehottaa kansainvälistä yhteisöä lisäämään sotilaallisia valmiuksiaan maassa ja antamaan kaiken tarvittavan tuen kansainvälisten turvallisuusjoukkojen, jotka ovat pääasiassa afrikkalaisia, vahvistamiselle;

| 8. | kannustaa siirtymäkauden viranomaisia niiden ponnistuksissa palauttaa luottamus Keski-Afrikan tasavallan kaikkien ihmisten kesken ja vastata lukuisiin olemassa oleviin haasteisiin, kuten pakolaisten palauttamiseen, maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden palauttamiseen, paikallisviranomaisten kunnostamiseen, oikeusjärjestelmän ja tehokkaan hallintoinfrastruktuurin perustamiseen, korruption torjuntaan ja peruspalvelujen luomiseen uudelleen, erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen alalla; |
| --- | --- |

8.

kannustaa siirtymäkauden viranomaisia niiden ponnistuksissa palauttaa luottamus Keski-Afrikan tasavallan kaikkien ihmisten kesken ja vastata lukuisiin olemassa oleviin haasteisiin, kuten pakolaisten palauttamiseen, maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden palauttamiseen, paikallisviranomaisten kunnostamiseen, oikeusjärjestelmän ja tehokkaan hallintoinfrastruktuurin perustamiseen, korruption torjuntaan ja peruspalvelujen luomiseen uudelleen, erityisesti terveydenhuollon ja koulutuksen alalla;

| 9. | korostaa, että on tärkeää järjestää ennen vuoden 2015 loppua vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet vaalit, jotka ovat avoimet kaikille, myös maahan palaaville ja maan sisällä siirtymään joutuneille; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että on tärkeää järjestää ennen vuoden 2015 loppua vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet vaalit, jotka ovat avoimet kaikille, myös maahan palaaville ja maan sisällä siirtymään joutuneille;

| 10. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä käyttämään kaikkia tarvittavia resursseja, jotta nämä vaalit voidaan järjestää, erityisesti vaaliapuohjelman avulla; |
| --- | --- |

10.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä käyttämään kaikkia tarvittavia resursseja, jotta nämä vaalit voidaan järjestää, erityisesti vaaliapuohjelman avulla;

| 11. | ilmaisee huolestumisena humanitaarisesta tilanteesta ja vakavan elintarvikepulan vaarasta Keski-Afrikan tasavallassa; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ottamaan kaikki tarvittavat resurssit käyttöön eri lahjoittajien välisen koordinaation parantamiseksi; |
| --- | --- |

11.

ilmaisee huolestumisena humanitaarisesta tilanteesta ja vakavan elintarvikepulan vaarasta Keski-Afrikan tasavallassa; kehottaa kansainvälistä yhteisöä ottamaan kaikki tarvittavat resurssit käyttöön eri lahjoittajien välisen koordinaation parantamiseksi;

| 12. | suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin tuen lisäämiseen vastauksena humanitaariseen kriisiin; ilmaisee huolestumisensa humanitaarisen avun saatavuutta koskevista rajoituksista ja tuomitsee väkivallan ilmaisut humanitaarisia työntekijöitä kohtaan; suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin päätökseen lähettää varoja Tšadiin ja Kameruniin niiden Keski-Afrikan tasavallan kansan auttamista koskevien humanitaaristen toimenpiteiden rahoittamiseksi; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin tuen lisäämiseen vastauksena humanitaariseen kriisiin; ilmaisee huolestumisensa humanitaarisen avun saatavuutta koskevista rajoituksista ja tuomitsee väkivallan ilmaisut humanitaarisia työntekijöitä kohtaan; suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin päätökseen lähettää varoja Tšadiin ja Kameruniin niiden Keski-Afrikan tasavallan kansan auttamista koskevien humanitaaristen toimenpiteiden rahoittamiseksi;

| 13. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä auttamaan viranomaisia Keski-Afrikan tasavallan naapurimaissa, joissa tämän konfliktin vaikutus tuntuu, erityisesti pakolaisten vastaanottamisen osalta; |
| --- | --- |

13.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä auttamaan viranomaisia Keski-Afrikan tasavallan naapurimaissa, joissa tämän konfliktin vaikutus tuntuu, erityisesti pakolaisten vastaanottamisen osalta;

| 14. | vaatii Keski-Afrikan tasavallan viranomaisia ryhtymään MINUSCAn tuella käytännön toimenpiteisiin siviiliväestön suojelemiseksi ja turvallisuuden ja yhtenäisyyden takaamiseksi alueellaan ja kunnioittamaan täysimääräisesti velvoitteitaan kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön ja pakolaisia koskevan lainsäädännön nojalla; |
| --- | --- |

14.

vaatii Keski-Afrikan tasavallan viranomaisia ryhtymään MINUSCAn tuella käytännön toimenpiteisiin siviiliväestön suojelemiseksi ja turvallisuuden ja yhtenäisyyden takaamiseksi alueellaan ja kunnioittamaan täysimääräisesti velvoitteitaan kansainvälisen humanitaarisen lainsäädännön ja pakolaisia koskevan lainsäädännön nojalla;

| 15. | tuomitsee voimakkaasti jatkuvan väkivallan, jonka uhriksi niin monet ihmiset ovat joutuneet ja joka on pakottanut yli 8 50  000 ihmistä pakenemaan, sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien loukkaukset, muun muassa teloitukset ilman oikeudenkäyntiä ja pikateloitukset, tahdonvastaiset katoamiset, mielivaltaiset pidätykset ja vangitsemiset, kidutuksen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan, ja kehottaa toteuttamaan entistä tehokkaampia toimenpiteitä uhrien auttamiseksi, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevien terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisen avulla; |
| --- | --- |

15.

tuomitsee voimakkaasti jatkuvan väkivallan, jonka uhriksi niin monet ihmiset ovat joutuneet ja joka on pakottanut yli 8 50  000 ihmistä pakenemaan, sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeuksien loukkaukset, muun muassa teloitukset ilman oikeudenkäyntiä ja pikateloitukset, tahdonvastaiset katoamiset, mielivaltaiset pidätykset ja vangitsemiset, kidutuksen ja sukupuoleen perustuvan väkivallan, ja kehottaa toteuttamaan entistä tehokkaampia toimenpiteitä uhrien auttamiseksi, erityisesti seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevien terveydenhuoltopalvelujen tarjoamisen avulla;

| 16. | kehottaa Keski-Afrikan tasavallan hallitusta tukemaan kansainvälisen rikostuomioistuimen tutkimusta sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kehottaa Keski-Afrikan tasavallan viranomaisia tunnistamaan, syyttämään ja rankaisemaan niistä vastuussa olevia; |
| --- | --- |

16.

kehottaa Keski-Afrikan tasavallan hallitusta tukemaan kansainvälisen rikostuomioistuimen tutkimusta sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan ja kehottaa Keski-Afrikan tasavallan viranomaisia tunnistamaan, syyttämään ja rankaisemaan niistä vastuussa olevia;

| 17. | kehottaa panemaan välittömästi täytäntöön 5. toukokuuta 2015 tehdyn sopimuksen lapsisotilaiden vapauttamisesta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa panemaan välittömästi täytäntöön 5. toukokuuta 2015 tehdyn sopimuksen lapsisotilaiden vapauttamisesta;

| 18. | kehottaa Yhdistyneitä kansakuntia tekemään Ranskan viranomaisten kanssa avointa yhteistyötä niiden syytteiden tutkinnassa, joiden mukaan ranskalaiset sotilaat olisivat raiskanneet lapsia; |
| --- | --- |

18.

kehottaa Yhdistyneitä kansakuntia tekemään Ranskan viranomaisten kanssa avointa yhteistyötä niiden syytteiden tutkinnassa, joiden mukaan ranskalaiset sotilaat olisivat raiskanneet lapsia;

| 19. | suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston tekemään päätökseen Keski-Afrikan tasavaltaa koskevasta asevientikiellosta; |
| --- | --- |

19.

suhtautuu myönteisesti YK:n turvallisuusneuvoston tekemään päätökseen Keski-Afrikan tasavaltaa koskevasta asevientikiellosta;

| 20. | kehottaa Keski-Afrikan tasavallan viranomaisia laatimaan kansallisen strategian luonnonvarojen laittoman hyödyntämisen ja niiden salakuljetusverkostojen torjumiseksi ja suosittelee sellaisen etenemissuunnitelman hyväksymistä, jossa on selkeät indikaattorit ja ulkoinen valvontajärjestelmä, jonka nojalla Keski-Afrikan tasavalta voi jälleen liittyä Kimberleyn prosessiin ja kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaan aloitteeseen; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Keski-Afrikan tasavallan viranomaisia laatimaan kansallisen strategian luonnonvarojen laittoman hyödyntämisen ja niiden salakuljetusverkostojen torjumiseksi ja suosittelee sellaisen etenemissuunnitelman hyväksymistä, jossa on selkeät indikaattorit ja ulkoinen valvontajärjestelmä, jonka nojalla Keski-Afrikan tasavalta voi jälleen liittyä Kimberleyn prosessiin ja kaivos- ja kaivannaisteollisuuden avoimuutta koskevaan aloitteeseen;

| 21. | kehottaa ottamaan nopeasti käyttöön sitovan EU:n lainsäädännön, jolla voidaan estää toimijoita, myös Euroopan ulkopuolisia, myymästä EU:n markkinoilla konfliktien rahoittamiseen käytettäviä kaivannaisia; |
| --- | --- |

21.

kehottaa ottamaan nopeasti käyttöön sitovan EU:n lainsäädännön, jolla voidaan estää toimijoita, myös Euroopan ulkopuolisia, myymästä EU:n markkinoilla konfliktien rahoittamiseen käytettäviä kaivannaisia;

| 22. | ehdottaa, että Yhdistyneiden kansakuntien pitäisi perustaa MINUSCAn suojissa yksikkö torjumaan timanttien, kullan ja norsunluun salakuljetusta ja sotilaallista salametsästystä; |
| --- | --- |

22.

ehdottaa, että Yhdistyneiden kansakuntien pitäisi perustaa MINUSCAn suojissa yksikkö torjumaan timanttien, kullan ja norsunluun salakuljetusta ja sotilaallista salametsästystä;

| 23. | suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin perustamaan Bêkoun erityisrahastoon ja Ranskan, Saksan, Alankomaiden, Italian ja Sveitsin maksamiin osuuksiin ja kehottaa muita EU:n jäsenvaltiota ja muita lahjoittajia osallistumaan siihen; |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti Euroopan unionin perustamaan Bêkoun erityisrahastoon ja Ranskan, Saksan, Alankomaiden, Italian ja Sveitsin maksamiin osuuksiin ja kehottaa muita EU:n jäsenvaltiota ja muita lahjoittajia osallistumaan siihen;

| 24. | muistuttaa, että naisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen siirtymäprosessiin ja näkyminen siinä ovat olennaisen tärkeitä sen onnistumiselle; |
| --- | --- |

24.

muistuttaa, että naisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistuminen siirtymäprosessiin ja näkyminen siinä ovat olennaisen tärkeitä sen onnistumiselle;

| 25. | tukee uskonnollisten auktoriteettien ponnisteluja estää eri ryhmittymien välinen konflikti ja pitää yllä perinteistä rauhanomaista rinnakkaiseloa; |
| --- | --- |

25.

tukee uskonnollisten auktoriteettien ponnisteluja estää eri ryhmittymien välinen konflikti ja pitää yllä perinteistä rauhanomaista rinnakkaiseloa;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komission varapuheenjohtajalle, Keski-Afrikan tasavallan siirtymäkauden viranomaisille, Afrikan unionin toimielimille, Keski-Afrikan valtioiden talousyhteisölle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komission varapuheenjohtajalle, Keski-Afrikan tasavallan siirtymäkauden viranomaisille, Afrikan unionin toimielimille, Keski-Afrikan valtioiden talousyhteisölle ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

---

(1)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Suvassa (Fidži) 17. kesäkuuta 2015.

1

(2)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Suvassa (Fidži) 17. kesäkuuta 2015.

2

(3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

3

(4)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

4

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=Celex%3A52011DC0637=1412922281378=EN

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Suvassa (Fidži) 17. kesäkuuta 2015.

9

(10)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

10

(11)  EUVL L 287, 28.10.2005, s. 4.

11

(12)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

12

(13)  EUVL C 72 E, 11.3.2014, s. 21.

13

(14)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Suvassa (Fidži) 17. kesäkuuta 2015.

14

(15)  EUVL C 15 E, 21.1.2010, s. 1.

15

(16)  EUVL C 67 E, 18.3.2010, s. 44.

16

(17)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA -PROV(2013)0578.

18

(19)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Annettu AKT:n ja EU:n yhteisessä parlamentaarisessa edustajakokouksessa Suvassa (Fidži) 17. kesäkuuta 2015.

21

---