# Az Európai Unió C 391/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 391 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. november 24. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 391

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. november 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | A 29. ülésszakra Suvában (Fidzsi) került sor 2015. június 15. és 17. között. |
| 2015/C 391/01 | Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. június 15-i, hétfői ülés jegyzőkönyve | 1 |
| 2015/C 391/02 | Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. június 16-i, keddi ülés jegyzőkönyve | 6 |
| 2015/C 391/03 | Az egyik részről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — a 2015. június 17-i, szerdai ülés jegyzőkönyve | 11 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 29. ülésszakra Suvában (Fidzsi) került sor 2015. június 15. és 17. között.

2015/C 391/01

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. június 15-i, hétfői ülés jegyzőkönyve

1

2015/C 391/02

Az egyik részről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — A 2015. június 16-i, keddi ülés jegyzőkönyve

6

2015/C 391/03

Az egyik részről az Afrikai, Karibi és Csendes-Óceáni Államok, másik részről az Európai Unió és tagállamai által megkötött partnerségi megállapodás közös parlamenti közgyűlése — a 2015. június 17-i, szerdai ülés jegyzőkönyve

11

---

| JELMAGYARÁZAT






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

JELMAGYARÁZAT

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusa a jogszabálytervezetben javasolt jogalaptól függ.)

PARLAMENTI BIZOTTSÁGOK RÖVIDÍTÉSEI

| AFET | Külügyi Bizottság |
| --- | --- |
| DEVE | Fejlesztési Bizottság |
| INTA | Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság |
| BUDG | Költségvetési Bizottság |
| CONT | Költségvetési Ellenőrző Bizottság |
| ECON | Gazdasági és Monetáris Bizottság |
| EMPL | Foglalkoztatási és Szociális Bizottság |
| ENVI | Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság |
| ITRE | Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság |
| IMCO | Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság |
| TRAN | Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság |
| REGI | Regionális Fejlesztési Bizottság |
| AGRI | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság |
| PECH | Halászati Bizottság |
| CULT | Kulturális és Oktatási Bizottság |
| JURI | Jogi Bizottság |
| LIBE | Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság |
| AFCO | Alkotmányügyi Bizottság |
| FEMM | Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság |
| PETI | Petíciós Bizottság |
| DROI | Emberi Jogi Albizottság |
| SEDE | Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság |

AFET

Külügyi Bizottság

DEVE

Fejlesztési Bizottság

INTA

Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

BUDG

Költségvetési Bizottság

CONT

Költségvetési Ellenőrző Bizottság

ECON

Gazdasági és Monetáris Bizottság

EMPL

Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

ENVI

Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság

ITRE

Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

IMCO

Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

TRAN

Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

REGI

Regionális Fejlesztési Bizottság

AGRI

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság

PECH

Halászati Bizottság

CULT

Kulturális és Oktatási Bizottság

JURI

Jogi Bizottság

LIBE

Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

AFCO

Alkotmányügyi Bizottság

FEMM

Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

PETI

Petíciós Bizottság

DROI

Emberi Jogi Albizottság

SEDE

Biztonsági és Védelmi Politikai Albizottság

KÉPVISELŐCSOPORTOK RÖVIDÍTÉSEI

| PPE | Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport |
| --- | --- |
| S&D | Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport |
| ECR | Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport |
| ALDE | Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport |
| GUE/NGL | Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport |
| Verts/ALE | Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport |
| EFDD | Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport |
| NI | független képviselők |

PPE

Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport

S&D

Európai Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége képviselőcsoport

ECR

Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport

ALDE

Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport

GUE/NGL

Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport

Verts/ALE

Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoport

EFDD

Szabadság és Közvetlen Demokrácia Európája képviselőcsoport

NI

független képviselők

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

A 29. ülésszakra Suvában (Fidzsi) került sor 2015. június 15. és 17. között.

| 24.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/1

---

AZ EGYIK RÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2015. JÚNIUS 15-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2015/C 391/01)

Tartalom

| Hivatalos megnyitó ülés | 1 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése | 2 |
| --- | --- |

| A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele | 2 |
| --- | --- |

| Nem parlamenti képviselő akkreditálása | 2 |
| --- | --- |

| 1. | A napirend elfogadása (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 28. ülésszakának utolsó üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 160., 2015.5.13.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A társelnökök közleményei, beleértve a 2015. június 14-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján („catch-the-eye”) | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 28. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A beruházások és a kereskedelem finanszírozása az AKCS-országokban – az infrastruktúrát is beleértve – a támogatások ötvözésére szolgáló európai uniós mechanizmus alkalmazásával | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A gazdasági és szociális partnerek jelentése | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

A 2015. JÚNIUS 15-I, HÉTFŐI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 11.00-kor megnyitják.)

Hivatalos megnyitó ülés

Az alábbi személyek szólalnak fel a Közgyűlés előtt:

Jiko Luveni, a Fidzsi Parlament elnöke, Fitz A. Jackson, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, Louis Michel, a Közös Parlamenti Közgyűlés társelnöke, valamint Josaia V. Bainimarama, a Fidzsi Köztársaság miniszterelnöke.

(Az ülést 12.10-kor felfüggesztik, majd 15.09-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Fitz A. JACKSON

társelnök

A Közös Parlamenti Közgyűlés ülése

A társelnök köszönti valamennyi résztvevőt.

A Közös Parlamenti Közgyűlés összetétele

A társelnök bejelenti, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés tagjainak listáját az AKCS-államok hatóságai és az Európai Parlament által továbbított formában mellékletként csatolják a jegyzőkönyvhöz.

Nem parlamenti képviselő akkreditálása

A társelnök bejelenti, hogy a Cotonoui Megállapodás 17. cikke (1) bekezdésének, valamint a Közös Parlamenti Közgyűlés eljárási szabályzata 1. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelem érkezett egy nem parlamenti képviselő akkreditációjára vonatkozóan, vis maior eset miatt. A nem parlamenti képviselő jelenlétét rögzítik, és neve szerepel majd a jegyzőkönyvhöz csatolt mellékletben.

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

1.   A napirend elfogadása (AP101.763)

A társelnök bejeleni, hogy az AKCS Tanács sajnálatos módon nem képviselteti magát az ülésen a vanuatui parlamentben a vanuatui kormánnyal szemben benyújtott bizalmatlansági indítvány miatt. Az AKCS Tanácshoz intézett kérdések órája keretében megválaszolandó kérdéseket írásban fogják megválaszolni.

A napirendet az e jegyzőkönyvben foglaltak szerint elfogadják.

2.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 28. ülésszakának utolsó üléséről készült jegyzőkönyv jóváhagyása (HL C 160., 2015.5.13.)

A jegyzőkönyveket elfogadják.

3.   A társelnökök közleményei, beleértve a 2015. június 14-i elnökségi ülésen hozott határozatokat is

A társelnök beszámol a 2015. június 14-i elnökségi ülés eredményéről.

Az alábbi határozatok születtek:

| a) | Az állandó bizottságok a következő jelentéseket készítik el a 31. ülésszakon történő elfogadás céljából: | Politikai Ügyek Bizottsága







  — | A részvételen alapuló kormányzás javítása a decentralizáció, valamint a demokrácia és a helyi kormányzás erősítése által |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az állandó bizottságok a következő jelentéseket készítik el a 31. ülésszakon történő elfogadás céljából:

Politikai Ügyek Bizottsága

—

A részvételen alapuló kormányzás javítása a decentralizáció, valamint a demokrácia és a helyi kormányzás erősítése által

| | Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság







  — | Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára |
| --- | --- | --- |

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

—

Kontinentális szabadkereskedelmi övezet Afrikában – az Afrikán belüli kereskedelem élénkítésének lehetőségei és ennek potenciális előnyei az AKCS-országok számára

| | Szociális és Környezetvédelmi Bizottság







  — | Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák |
| --- | --- | --- |

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

—

Migráció az AKCS-országok és az EU tagállamok között: okok, következmények és közös kezelési stratégiák

| b) | 2015. november 2. és 6. között a 13. regionális ülés megtartása Afrika déli részén |
| --- | --- |

b)

2015. november 2. és 6. között a 13. regionális ülés megtartása Afrika déli részén

| c) | Elnökségi küldöttség szervezése a 2015-ös milánói világkiállításra és tényfeltáró út szervezése Lampedusára 2015. szeptember 26. és 28. között |
| --- | --- |

c)

Elnökségi küldöttség szervezése a 2015-ös milánói világkiállításra és tényfeltáró út szervezése Lampedusára 2015. szeptember 26. és 28. között

| d) | Tényfeltáró út szervezése Zimbabwéba 2015 vége előtt, ha az országgal megállapodás születik egy alkalmas időpontról |
| --- | --- |

d)

Tényfeltáró út szervezése Zimbabwéba 2015 vége előtt, ha az országgal megállapodás születik egy alkalmas időpontról

| e) | A burundi választási megfigyelő misszió felfüggesztése az országban uralkodó helyzetre tekintettel |
| --- | --- |

e)

A burundi választási megfigyelő misszió felfüggesztése az országban uralkodó helyzetre tekintettel

| f) | Annak megerősítése, hogy a Közgyűlés 30. ülésszakára 2015. december 7. és 9. között Mozambikban kerül sor. |
| --- | --- |

f)

Annak megerősítése, hogy a Közgyűlés 30. ülésszakára 2015. december 7. és 9. között Mozambikban kerül sor.

A társelnök tájékoztatja a Közgyűlést, hogy a Nők Fóruma (2015. június 14-én) szombat délelőtt ülést tartott, Kashetu Kyenge és Ana Rita Sithole (Mozambik) társelnökletével. Az ülés tárgya: „A nők tisztes munkához jutásának és foglalkoztatási esélyegyenlőségének előmozdítása”.

A társelnök bejelenti, hogy a határidők a következőképpen alakulnak:

| — | módosítások „A vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófa: előrelépés többek között regionális együttműködés útján” című, valamint a közép-afrikai köztársaságbeli helyzetről szóló megegyezéses állásfoglalásokhoz: 2015. június 16., kedd 12.00; |
| --- | --- |

—

módosítások „A vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófa: előrelépés többek között regionális együttműködés útján” című, valamint a közép-afrikai köztársaságbeli helyzetről szóló megegyezéses állásfoglalásokhoz: 2015. június 16., kedd 12.00;

| — | a szavazás módjára vonatkozó kérések: 2015. június 17., szerda 10.00, írásban. |
| --- | --- |

—

a szavazás módjára vonatkozó kérések: 2015. június 17., szerda 10.00, írásban.

4.   Neven Mimica, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjának felszólalása

Neven Mimica felvázolja az EU kötelezettségvállalásait a fejlesztéssel kapcsolatos következő három nagyszabású 2015. évi nemzetközi konferenciával kapcsolatban: a fejlesztésfinanszírozásról szóló harmadik nemzetközi konferencia Addisz-Abebában, a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend elfogadására irányuló ENSZ-csúcstalálkozó New Yorkban és az ENSZ (COP21) éghajlat-változási konferenciája Párizsban. A hivatalos fejlesztési támogatással és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentésére vonatkozó célokkal kapcsolatos ambiciózus kötelezettségvállalások nem lesznek elegendőek, más hasonlóan gondolkodó országoknak és intézményeknek szintén kötelezettségeket kell vállalniuk a fenntartható fejlődés és az éghajlat-változási célok megvalósíthatósága érdekében. A három konferenciára vonatkozó közös AKCS–EU álláspont nagy súllyal esne latba a tárgyalások során. Mimica biztos hangsúlyozza azt is, hogy a kötelezettségvállalások teljesítésével kapcsolatban elszámoltathatóságra és hatékony ellenőrzési mechanizmusra van szükség.

5.   Vita Neven Mimicával, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagjával – felszólalás jelentkezés alapján („catch-the-eye”)

Felszólalók: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Csád), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malawi), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez és Michael Gahler.

Az eszmecsere az éghajlatváltozásra és a katasztrófaveszély csökkentésére összpontosul, és felmerülnek még többek között az alábbi témák: az éghajlatváltozással kapcsolatos uniós kötelezettségvállalások, az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalások innovatív finanszírozása és nyomon követése, az éghajlatváltozás, a migráció és a természeti katasztrófák közötti összefüggések és a jövőbeli Európai Fejlesztési Alapok költségvetésbe emelése.

Mimica biztos válaszol a képviselők által feltett kérdésekre, jelentkezés alapján történő szólítás szerint.

6.   A Bizottsághoz intézett kérdések órája

Összesen 18 kérdést tesznek fel az Európai Bizottságnak.

A Bizottság a kérdéseket korábban írásban megválaszolta. Mimica biztos szóbeli választ ad a következő szerzőktől származó kiegészítő kérdésekre:

| | a Michèle Rivasi által feltett 6. sz. kérdés egy AKCS–EU közös álláspontról az éghajlat-változási tárgyalásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

a Michèle Rivasi által feltett 6. sz. kérdés egy AKCS–EU közös álláspontról az éghajlat-változási tárgyalásokkal kapcsolatban;

| | a Catherine Bearder által feltett 7. sz. kérdés a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűncselekményekről a botswanai Kasane-ban tartott konferenciáról; |
| --- | --- |

a Catherine Bearder által feltett 7. sz. kérdés a vadon élő állatokkal és növényekkel kapcsolatos bűncselekményekről a botswanai Kasane-ban tartott konferenciáról;

| | a Louis-Joseph Manscour (helyette: Derek Vaughan) által feltett 8. sz. kérdés a nem fertőző betegségek ellen az AKCS-országokban folytatott harcról; |
| --- | --- |

a Louis-Joseph Manscour (helyette: Derek Vaughan) által feltett 8. sz. kérdés a nem fertőző betegségek ellen az AKCS-országokban folytatott harcról;

| | az Eider Gardiazabal Rubial (helyette: Derek Vaughan) által feltett 9. sz. kérdés az az emberi jogi jogvédők üldözésének hatásáról a HIV-AIDS-re; |
| --- | --- |

az Eider Gardiazabal Rubial (helyette: Derek Vaughan) által feltett 9. sz. kérdés az az emberi jogi jogvédők üldözésének hatásáról a HIV-AIDS-re;

| | a David Martin által feltett 11. sz. kérdés az emberi jogi klauzulákról a gazdasági partnerségi megállapodásokban; |
| --- | --- |

a David Martin által feltett 11. sz. kérdés az emberi jogi klauzulákról a gazdasági partnerségi megállapodásokban;

| | a Pavel Telicka (helyette: Petr Ježek) által feltett 12. sz. kérdés a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásáról; |
| --- | --- |

a Pavel Telicka (helyette: Petr Ježek) által feltett 12. sz. kérdés a Fegyverkereskedelmi Szerződés végrehajtásáról;

| | az Enrique Guerrero Salom (helyette: Norbert Neuser) által feltett 13. sz. kérdés az Egyenlítői-guineai Köztársaságról; |
| --- | --- |

az Enrique Guerrero Salom (helyette: Norbert Neuser) által feltett 13. sz. kérdés az Egyenlítői-guineai Köztársaságról;

| | a Nathalie Griesbeck által feltett 16. sz. kérdés az anyakönyvi nyilvántartásokról és statisztikákról. |
| --- | --- |

a Nathalie Griesbeck által feltett 16. sz. kérdés az anyakönyvi nyilvántartásokról és statisztikákról.

Az 1., 2., 5., 10., 14., 17. és 18. sz. kérdések szerzői nem tesznek fel kiegészítő kérdéseket.

A 3., 4. és 15. sz. kérdések szerzői nincsenek jelen.

7.   A Bizottság intézkedései a Közös Parlamenti Közgyűlés 28. ülésén elfogadott állásfoglalások tekintetében

Az aktába felvételre került a Közös Parlamenti Közgyűlés által 2014 decemberében Strasbourgban elfogadott állásfoglalások bizottsági nyomon követéséről szóló dokumentum.

8.   A beruházások és a kereskedelem finanszírozása az AKCS-országokban – az infrastruktúrát is beleértve – a támogatások ötvözésére szolgáló európai uniós mechanizmus alkalmazásával

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Társelőadók: Malement Liahosoa (Madagaszkár) és David Martin

Malement Liahosoa (Madagaszkár) és David Martin ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Andre R. Worrell (Barbados), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambia), Joyce Laboso (Kenya), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritánia), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Csád), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C.M. Mutati (Zambia), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Belize) és Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

A támogatások és a hitelek ötvözése, ami jelentős magánszektorból származó finanszírozást tesz lehetővé, növelni fogja a fejlesztésre rendelkezésre álló forrásokat. Következésképpen az alacsonyabb kamatlábak életképessé teszik a magas kockázati profilú vagy az alacsony haszonkulcsú projekteket. A hatékonyság érdekében szükséges, hogy a vegyes finanszírozás átlátható eljárásokon alapuljon, amelyek biztosítják az addicionalitás elvének alkalmazását és a kedvezményezett ország kormányának részvételét. A tagok elenyésző kisebbsége egyet nem értését fejezi ki a köz- és magánszféra közötti partnerségek alkalmazásával kapcsolatban.

David Martin lezárja a vitát.

9.   A gazdasági és szociális partnerek jelentése

Xavier Verboven, az AKCS–EU nyomonkövetési bizottsága elnökének, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság tagjának ismertetője

Xavier Verboven ismerteti a gazdasági és szociális partnerek által tett előkészületeket a fejlesztésfinanszírozási, a 2015 utáni fejlesztési menetrenddel foglalkozó és az éghajlat-változási nemzetközi konferenciákra.

Felszólalók: Michael George Peyrefitte (Belize), Adjedoue Weidou (Csád), Louis Michel, Ousmane Kaba (Guinea), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Pápua Új-Guinea), Jo Leinen, James Munthali (Malawi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser on a point of order, Fitz A. Jackson (társelnök), Netty Baldeh (Gambia), Mohamed Ben Oumar (Niger) és Arne Gericke.

Xavier Verboven lezárja a vitát.

(Az ülést 18.58-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

társelnökök

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 24.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/6

---

AZ EGYIK RÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2015. JÚNIUS 16-I, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2015/C 391/02)

Tartalom

| 1. | Edgars Rinkēvičs lett külügyminiszter és az Európai Unió Tanácsa soros elnökének felszólalása | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Az Európai Unió Tanácsához intézett kérdések órája | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vita az EU Tanácsával – felszólalás jelentkezés alapján („catch-the-eye”) | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A kulturális sokszínűségről és az emberi jogokról az AKCS- és az uniós országokban | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Természeti erőforrások | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Tengerek/óceánok (éghajlatváltozás, biológiai sokféleség, megújuló energia, halászat, tengerhajózási biztonság és kalózkodás, kőolaj és ásványkincsek a tengerfenéken) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | 1. számú sürgős téma: A vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófa: előrelépés többek között regionális együttműködés útján | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Az oktatással és a szakképzéssel kapcsolatos kihívások és lehetőségek az AKCS-országokban | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

A 2015. JÚNIUS 16-i, KEDDI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

Az ülést 9.05-kor megnyitják.

ELNÖKÖL: Fitz A. JACKSON

társelnök

Adjedoue Weidou (Csád) felhívja a figyelmet a N’Djamena városában (Csád) történt öngyilkos merényletekre, amelyek következtében 23 ember halt meg és több mint 100-an megsérültek.

1.   Edgars Rinkēvičs lett külügyminiszter és az Európai Unió Tanácsa soros elnökének felszólalása

Edgars Rinkēvičs lett külügyminiszter és az Európai Unió Tanácsának soros elnöke hangsúlyozza, hogy 2015 a fejlesztés szempontjából rendkívül jelentős év volt. Az EU és az AKCS közötti jó együttműködés elengedhetetlen lesz a következő három nagyszabású nemzetközi konferencián: az Addisz-Abebában tartandó harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián, a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend elfogadását célzó, New Yorkban megrendezésre kerülő ENSZ-csúcstalálkozón, valamint az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye részes feleinek 21. konferenciáján Párizsban. Hangsúlyozza e tekintetben a csendes-óceáni régiókkal és az annak fejlődő kis szigetállamaival folytatott együttműködés, és az ottani regionális együttműködés előmozdítása iránti elkötelezettségét.

A soros elnök a migrációra holisztikus európai választ támogat, amelynek része a csempészhálózatok célbavétele, a migráció kiváltó okainak kezelése és az AKCS-országokkal való tevékeny együttműködés. Hangsúlyozza a gazdasági partnerségi megállapodások fontosságát – amelyek mostanra a Szubszaharai-Afrikában elő emberek nagy részére kiterjednek –, mivel ezek a szegénység eltörlésének és a regionális együttműködés előmozdításának dinamikus eszközei. A Cotonoui Megállapodás 2020-as lejárta kihívásokat és lehetőségeket is rejt. Az EU az év végéig nyilvános konzultációt fog folytatni.

2.   Az Európai Unió Tanácsához intézett kérdések órája

Összesen 21 kérdést tesznek fel a Tanácsnak. Mivel az AKCS Tanácsa nem lehet jelen, csak 12 kérdésre (az EU Tanácsának feltett kérdésekre) adnak választ.

Az EU Tanácsa nevében Edgars Rinkēvičs válaszol a következő kérdésekre és kiegészítő kérdésekre:

| | A Catherine Bearder által feltett 18. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a migrációról |
| --- | --- |

A Catherine Bearder által feltett 18. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a migrációról

| | A Nathalie Griesbeck által feltett 19. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a migrációval kapcsolatos együttműködésről és az emberkereskedelem leküzdésére irányuló fellépésről |
| --- | --- |

A Nathalie Griesbeck által feltett 19. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a migrációval kapcsolatos együttműködésről és az emberkereskedelem leküzdésére irányuló fellépésről

| | Az Davor Ivo Stier által feltett 20. sz. szóbeli választ igénylő kérdés: a Cotonou utáni keretek és a jó kormányzás mint alapvető elem |
| --- | --- |

Az Davor Ivo Stier által feltett 20. sz. szóbeli választ igénylő kérdés: a Cotonou utáni keretek és a jó kormányzás mint alapvető elem

| | A Marielle de Sarnez által feltett 21. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az EU és az AKCS-államok között a terrorizmus elleni küzdelemben folytatott együttműködésről |
| --- | --- |

A Marielle de Sarnez által feltett 21. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az EU és az AKCS-államok között a terrorizmus elleni küzdelemben folytatott együttműködésről

Az alábbi kérdéseket nem követi kiegészítő kérdés:

| | A Kashetu Kyenge által feltett 10. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a közép-afrikai köztársasági válságra adott uniós válaszról |
| --- | --- |

A Kashetu Kyenge által feltett 10. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a közép-afrikai köztársasági válságra adott uniós válaszról

| | Az Ignazio Corrao által feltett 11. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az USA és Kuba közötti kapcsolatnak a Kuba és az EU közötti kapcsolatokra gyakorolt hatásáról |
| --- | --- |

Az Ignazio Corrao által feltett 11. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az USA és Kuba közötti kapcsolatnak a Kuba és az EU közötti kapcsolatokra gyakorolt hatásáról

| | Az Enrique Guerrero Salom (helyette: Norbert Neuser) által feltett 12. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az instabil államokról |
| --- | --- |

Az Enrique Guerrero Salom (helyette: Norbert Neuser) által feltett 12. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az instabil államokról

| | A Louis-Joseph Manscour (helyette: Kashetu Kyenge) által feltett 13. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az ebolajárványra adott uniós válaszról |
| --- | --- |

A Louis-Joseph Manscour (helyette: Kashetu Kyenge) által feltett 13. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az ebolajárványra adott uniós válaszról

| | A Piernicola Pedicini (helyette: Ignazio Corrao) által feltett 14. sz. szóbeli választ igénylő kérdés: „Nigéria: az ebola felszámolásának cselekvési modellje?” |
| --- | --- |

A Piernicola Pedicini (helyette: Ignazio Corrao) által feltett 14. sz. szóbeli választ igénylő kérdés: „Nigéria: az ebola felszámolásának cselekvési modellje?”

| | A Laura Agea, Isabella Adinolfi és Laura Ferrara (helyette: Ignazio Corrao) által feltett 15. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a klímamenekülti jogállás elismeréséről |
| --- | --- |

A Laura Agea, Isabella Adinolfi és Laura Ferrara (helyette: Ignazio Corrao) által feltett 15. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a klímamenekülti jogállás elismeréséről

| | A David Martin által feltett 16. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről |
| --- | --- |

A David Martin által feltett 16. sz. szóbeli választ igénylő kérdés a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről

| | Az Eider Gardiazabal Rubial (helyette: Kashetu Kyenge) által feltett 17. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az LMBTI személyek jogainak afrikai helyzetéről |
| --- | --- |

Az Eider Gardiazabal Rubial (helyette: Kashetu Kyenge) által feltett 17. sz. szóbeli választ igénylő kérdés az LMBTI személyek jogainak afrikai helyzetéről

3.   Vita az EU Tanácsával – felszólalás jelentkezés alapján („catch-the-eye”)

Felszólalók: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez és Louis Michel.

A vitát nem lehet megtartani, mivel az EU Tanács soros elnökének távoznia kellett. A tagok megdöbbenésüknek adnak hangot. A társelnökök a problémát levélben fogják felvetni a főképviselőnek/a Bizottság alelnökének, aki a minisztert kérte fel arra, hogy helyettesítse, valamint a miniszterelnöknek.

4.   A kulturális sokszínűségről és az emberi jogokról az AKCS- és az uniós országokban

Politikai Ügyek Bizottsága

Társelőadók: Abdoulaye Touré (Elefántcsontpart) és Davor Ivo Stier

Abdoulaye Touré (Elefántcsontpart) helyett Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti) és Davor Ivo Stier ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Gál Kinga, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etiópia), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambia), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritánia), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Csád), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, Hölvényi György, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Guinea) és Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat).

A tagok elismerik, hogy a szóbeliség és a globalizáció miatt sok kultúra igen gyorsan eltűnik. Ugyanakkor ezek a kulturális hagyományok identitást teremtenek és védik a közösségeket a radikalizálódással szemben. A kulturális sokszínűséget ezért kell tiszteletben tartani és támogatni kell. A tagok hangsúlyozzák ugyanakkor, hogy a kulturális különbségeket nem szabad a közös emberi jogi elvek, például a megkülönböztetésmentesség elve megsértésének igazolására felhasználni. Egyes tagok elmondják, hogy kulturális örökségük megőrzése fontosabb, mint az LMBTI-személyek új jogainak középpontba állítása. Sokan mások ezzel nem értenek egyet.

Mohamed Youssouf Goumaneh (Dzsibuti) és Davor Ivo Stier lezárják a vitát.

5.   Természeti erőforrások

Vita Charles Abel nemzeti tervezési miniszterrel (Pápua Új-Guinea)

Charles Abel, Pápua Új-Guinea nemzeti tervezési minisztere előadást tart a természeti erőforrásokról.

Felszólalók: Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Csád), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Zambia), Magnus Kofi Amoatey (Ghána), James Kembi Gitura (Kenya) és Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

Charles Abel ismerteti kormánya erőforrás-gazdálkodási politikáját, hangsúlyozva, hogy a múlt hibáiból levonták a tanulságokat, és hogy most már a felelős beszerzésre, a (környezetvédelmi szempontból) fenntartható erőforrás-gazdálkodásra, a korrupció leküzdésére összpontosítanak, valamint arra, hogy a helyi lakosság részesüljön az ország természeti gazdagságának előnyeiből.

A tagok üdvözlik az őszinte nyilatkozatot, és hangsúlyozzák, hogy az AKCS-országok tanulhatnak ezekből a tapasztalatokból. A felvetett kérdések között szerepel többek között az átláthatóság, a parlamenti ellenőrzés megerősítése, az adóreform, az ásványok útjának követése, a civil társadalom megfigyelői szerepe és szuverén alapok létrehozása arra, hogy a bevételeket az elkövetkező generációkra fordítsák, valamint a vállalatok felelőssé tétele a környezeti károk helyreállításáért.

(Az ülést 12.35-kor felfüggesztik, majd 15.10-kor folytatják.)

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

Fitz A. Jackson társelnök bejelenti, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaság hatóságai arról tájékoztatták, hogy nem fogják tudni ellátni a 2015. július 20. és 24. között esedékes 12. regionális ülés házigazdai feladatait.

6.   Tengerek/óceánok (éghajlatváltozás, biológiai sokféleség, megújuló energia, halászat, tengerhajózási biztonság és kalózkodás, kőolaj és ásványkincsek a tengerfenéken)

Kiinduló vita

Anote Tong, Kiribati elnöke előadást tart az éghajlatváltozás által az országára jelentett egzisztenciális fenyegetésről. Kathy Jetnil-Kijner Marshall-szigeteki költő és civil társadalmi képviselő felolvassa a klímaváltozás következményeiről szóló „Dear Matafele Peinem” című versét, ahogy azt a 2014. szeptemberi ENSZ klímacsúcson is tette. Feleti Teo, a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság igazgatója előadást tart a csendes-óceáni halászati gazdálkodásról.

Felszólalók: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság), Eirangi Marsters (Cook-szigetek), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidzsi), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritánia), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Szamoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seychelle-szigetek), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Csád), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi és Kashetu Kyenge.

A vita a tengerek és óceánok fontosságára összpontosít, továbbá arra hogy elő kell mozdítani az összehangolt és következetes politikákat, valamint elegendő erőforrást kell mozgósítani a biológiai sokféleség védelmére, a tengeri erőforrások fenntarthatóságának biztosítására, a klímaváltozás hatásainak enyhítésére és az azokhoz való alkalmazkodásra, továbbá a parti területekre és az azok lakosaira jelentett fenyegetések kezelésére. A tagok megjegyzik, hogy az óceánokat fenyegető veszélyek közül sokat a fenntarthatatlan fogyasztási minták és a tengeri erőforrások túlzott mértékű kihasználása okoznak. Hangsúlyozzák annak fontosságát, hogy 2015 decemberében Párizsban az ENSZ COP21 éghajlat-változási konferenciáján megállapodás szülessen, és felhívják az EU-t és az AKCS-államokat, hogy e fórum keretében tanúsítsanak egy irányba mutató fellépést.

Anote Tong és Feleti Teo lezárják a vitát.

7.   1. számú sürgős téma: A vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófa: előrelépés többek között regionális együttműködés útján

Osnat Lubrani, az ENSZ állandó koordinátora és az UNDP képviselője áttekintést ad a Vanatau számára a Pam trópusi ciklon nyomán nyújtott sürgősségi segélyről.

Felszólalók: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Kongói Demokratikus Köztársaság), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritánia), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller és Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

A tagok legmélyebb részvétüket nyilvánítják ki a Pam trópusi ciklon által érintett országoknak és embereknek, és elismerésüket fejezik ki valamennyi humanitárius dolgozó felé az általuk végzett munkáért.

A tagok sürgetik a nemzetközi közösséget, hogy mozgósítsák a ciklon által elpusztított infrastruktúra újjáépítéséhez szükséges forrásokat, és mozduljanak el a hosszú távú helyreállítás és fejlesztés felé. A tagok felhívják továbbá az AKCS-kormányokat, hogy vizsgálják felül fejlesztési stratégiáikat, és azokba foglaljanak bele intézkedéseket a katasztrófakockázatok enyhítésére, valamint mozdítsák elő az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást az épülettervezési politikáikban, emlékeztetnek továbbá a környezeti menekültek és migránsok védelme terén fennálló jogi hiányosságok kezelésének szükségességére.

Anote Tong (Kiribati elnöke) tájékoztatja a tagokat a Kiribatiban zajló helyreállítási folyamatról.

Osnat Lubrani válaszol a tagok észrevételeire.

8.   Az oktatással és a szakképzéssel kapcsolatos kihívások és lehetőségek az AKCS-országokban

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Társelőadók: Musa Hussein Naib (Eritrea) és Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritrea) és Francesc Gambús ismertetik a jelentést.

Felszólalók: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiópia), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritánia), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Csád), Krzysztof Hetman és Makhosini Hlongwane (Zimbabwe).

ELNÖKÖL: Kashetu KYENGE

alelnök

Felszólalók: Marlene Mizzi és Derek Vaughan.

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

Felszólaló: Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

A tagok elismerik az oktatás fontosságát az egyének életének javításában és az AKCS-országok fejlődésében. A tagok hangsúlyozzák az általános iskolai oktatáshoz való ingyenes és egyetemes hozzáférés biztosításának fontosságát, különösen a kiszolgáltatott csoportok, például a vidéki közösségek és a lányok számára. A tagok hangsúlyozzák a minőségi oktatás fontosságát valamennyi szinten, a felsőfokú oktatást és szakképzést is ideértve, kiemelik továbbá, hogy az AKCS-országoknak megfelelő erőforrásokat kell biztosítaniuk az oktatás számára, az EU-nak pedig fejlesztési együttműködési programjaiban kiemelt ágazattá kell tennie az oktatást.

Francesc Gambús és Musa Hussein Naib (Eritrea) lezárják a vitát.

(Az ülést 19.00-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

társelnökök

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

| 24.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 391/11

---

AZ EGYIK RÉSZRŐL AZ AFRIKAI, KARIBI ÉS CSENDES-ÓCEÁNI ÁLLAMOK, MÁSIK RÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS TAGÁLLAMAI ÁLTAL MEGKÖTÖTT PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉSE

A 2015. JÚNIUS 17-I, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(2015/C 391/03)

Tartalom

| 1. | Regionális integráció a csendes-óceáni térségben | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | 2. számú sürgős téma: A közép-afrikai köztársaságbeli helyzet | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Az AKCS-országokon belüli belső jövedelemteremtő képességek javítása | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Gazdasági bizalomépítés valódi részvételi demokrácia révén | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | A műhelymegbeszélések összefoglaló jelentései | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A 2015. június 15-i, hétfő délutáni ülésről, valamint a 2015. június 16-i, kedd reggeli és délutáni ülésekről készült jegyzőkönyvek elfogadása | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Egyéb kérdések | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | A Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésszakának időpontja és helye | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| I. MELLÉKLET | A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN) | 16 |
| --- | --- | --- |

I. MELLÉKLET

| II. MELLÉKLET | A 2015. JÚNIUS 15–17-ÉN SUVÁBAN (FIDZSI-SZIGETEK) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE | 20 |
| --- | --- | --- |

II. MELLÉKLET

| III. MELLÉKLET | A NEM PARLAMENTI KÜLDÖTTEK AKKREDITÁLÁSA | 24 |
| --- | --- | --- |

III. MELLÉKLET

| IV. MELLÉKLET | ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 25 |
| --- | --- | --- |

IV. MELLÉKLET

| — | ÁLLÁSFOGLALÁS a kulturális sokszínűségről és az emberi jogokról az AKCS- és az európai uniós országokban | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ÁLLÁSFOGLALÁS a beruházások és a kereskedelem finanszírozásáról az AKCS-országokban – az infrastruktúrát is beleértve – a támogatások ötvözésére szolgáló európai uniós mechanizmus alkalmazásával | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ÁLLÁSFOGLALÁS az oktatással és a szakképzéssel kapcsolatos kihívásokról és lehetőségekről az AKCS-országokban | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ÁLLÁSFOGLALÁS a vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófáról: előrelépés többek között regionális együttműködés útján | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ÁLLÁSFOGLALÁS a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről | 44 |
| --- | --- | --- |

—

A 2015. JÚNIUS 17-i, SZERDAI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVE

(Az ülést 9.05-kor nyitják meg.)

ELNÖKÖL: Fitz A. JACKSON

társelnök

1.   Regionális integráció a csendes-óceáni térségben

Vita Meg Taylorral, a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma főtitkárával és Colin Tuikuitongával, a Csendes-óceáni Közösség főigazgatójával

Meg Taylor, a Csendes-óceáni Szigetek Fóruma főtitkára és Colin Tuikuitonga, a Csendes-óceáni Közösség főigazgatója felvázolják a csendes-óceáni/óceániai régióbeli integráció elmélyítésére vonatkozó terveket, a szubregionális integrációra is kiterjedően, és hangsúlyozzák az Unió szerepét a régió legfőbb fejlesztési partnereként, ugyanakkor rámutatnak a saját és az uniós halászati gazdálkodási politikák közötti különbségekre.

Felszólalók: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Cook-szigetek), Felix C.M. Mutati (Zambia), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Szamoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fidzsi), Tu’iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen és Gediminas Varanavičius (az Európai Unió csendes-óceáni küldöttsége).

A tagok hangsúlyozzák a regionális gazdasági és politikai integráció fontosságát a globalizált világban, ami a Csendes-óceáni régió számára különösen lényeges, tekintettel az itt található országok kis méretére és a kezelendő kihívásokra, például az erőforrás-gazdálkodásra, a migrációra és az éghajlat-változás fenyegetésére. Az AKCS-tagok nem helyeslik a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy az EU és a csendes-óceáni térség közötti gazdasági partnerségi megállapodásra irányuló tárgyalásokat függesszék fel arra az időre, míg folyik a halászati gazdálkodási politika reformja, és felhívják az Uniót, hogy tanúsítson kellő rugalmasságot a megállapodás elérése érdekében. A Bizottság hangsúlyozza, hogy továbbra is elkötelezett a csendes-óceáni térséggel való gazdasági partnerségi megállapodás megkötése iránt, kellő időt hagyva a halászati erőforrás-gazdálkodás modernizációjára a Csendes-óceáni régióban.

2.   2. számú sürgős téma: A közép-afrikai köztársaságbeli helyzet

Felszólalók: Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat), Laurent Ngon-Baba (Közép-afrikai Köztársaság), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Kongói Demokratikus Köztársaság), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Co-President Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Niger), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Dél-Afrika), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Csád), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio és Joachim Zeller.

A tagok tudomásul veszik az elmúlt hónapok bíztató fejleményeit, ugyanakkor hangsúlyozzák, hogy a nemzetközi közösségnek folytatnia kell a Közép-afrikai Köztársaságban az átmenet támogatását, különös tekintettel arra célra, hogy 2015 végéig demokratikus választásokat szervezzenek. Az Unió jelentős pénzügyi támogatásokkal járult hozzá az ország stabilizálásához, azonban mások részéről is több kötelezettségvállalásra van szükség, ideértve a középtávú katonai hozzájárulásokat is. Kiemelik még a menekültek helyzetét, a lefegyverzésről, leszerelésről, hazatelepítésről és a civil életbe történő visszailleszkedés elősegítéséről szóló megállapodás függőben lévő végrehajtását, a gyermekek jogait és az átmeneti elnök és a közép-afrikai köztársasági vallási közösségek vezetőinek pozitív szerepét.

(Az ülést 11.00-kor felfüggesztik és 11.01-kor folytatják.)

3.   Az AKCS-országokon belüli belső jövedelemteremtő képességek javítása

Vita Aiyaz Sayed-Khaiyum államügyésszel és pénzügyekért, közvállalatokért, közszolgáltatásokért és kommunikációért felelős miniszterrel (Fidzsi)

Aiyaz Sayed-Khaiyum fidzsi államügyész és pénzügyekért, közvállalatokért, közszolgáltatásokért és kommunikációért felelős miniszter elmondja, hogy országa fogyasztásvezérelt stratégiát követ, csökkenti a magánszemélyekre, illetve a mikro- és kisvállalkozásokra vonatkozó névleges adókulcsokat, valamint ösztönzi a kisléptékű befektetéseket és az adózási fegyelem javítását.

Felszólalók: Tesfaye Daba (Etiópia), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenya), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malawi), Petr Jezek, Felix Mutati (Zambia), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamaica), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Belize) és Peter Craig-McQuaide (Európai Bizottság).

A tagok hangsúlyozzák az illegális pénzmozgások korlátozásának fontosságát, valamint hogy fontos biztosítani, hogy a fejlődő országokban a nemzetközi társaságok és a leggazdagabb magánszemélyek megfizessék az őket terhelő adókat.

4.   Gazdasági bizalomépítés valódi részvételi demokrácia révén

Vita Aiyaz Sayed-Khaiyum államügyésszel és pénzügyekért, közvállalatokért, közszolgáltatásokért és kommunikációért felelős miniszterrel (Fidzsi)

Aiyaz Sayed-Khaiyum felvázolja a közelmúltbeli reformokat, a fidzsi alkotmány érdemeit és a megkülönböztetésmentesség abban foglalt elvét, valamint a szociális jogok megerősítését Fidzsi munkajogi szabályainak megvédése mellett.

Felszólalók: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Zambia), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge és Kristin de Peyron (Európai Külügyi Szolgálat).

A tagok üdvözlik, hogy Fidzsi a 2014. szeptemberi választások nyomán visszatért a demokrácia útjára, és gratulálnak az országnak a közelmúltbeli reformokhoz a gazdaság és a politikai kormányzás terén. Kérdéseket tesznek fel Fidzsi gazdaságpolitikájáról és annak regionális és globális összefüggéseiről, a fidzsi hadsereg jelenlegi szerepéről, a médiaszabadságról és a civil társadalmi részvételről, valamint a kiszolgáltatott csoportok, például a nők és a vidéki közösségek gazdasági befogadásáról. Az EU–képviselők kérdést tesznek fel a miniszternek az ország munkajogi helyzetével kapcsolatos ILO-vizsgálatról.

5.   A műhelymegbeszélések összefoglaló jelentései

Kembi Gitura (Kenya) szóbeli jelentést tesz a „Fidzsi és a csendes-óceáni térség tapasztalata a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben” címmel tartott műhelytalálkozóról, és rámutat arra, hogy Fidzsin és a szomszédos csendes-óceáni országokban meg kell erősíteni a fenntartható halászatot célzó politikákat, továbbá tájékoztatni kell a tagokat az ezen a téren az elmúlt pár évben már megtett lépésekről.

Jo Leinen szóbeli jelentést tesz „Az éghajlatváltozás kezelése Fidzsin” címmel tartott műhelytalálkozóról. Sürgősen foglalkozni kell az éghajlatváltozással, mivel a csendes-óceáni régió már tapasztalja ennek hatásait, például a tengerszint emelkedését, és a puszta létezését fenyegeti veszély. Az előadó felhívja az AKCS–EU partnereket arra, hogy egyesítsék erőiket az ENSZ 2015 decemberében Párizsban tartandó éghajlat-változási konferenciájára (COP21) tekintettel.

(Az ülést 13.00-kor felfüggesztik, majd 15.08-kor folytatják.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Patrick I. GOMES és
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| társelnökök | társfőtitkárok |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társelnökök

társfőtitkárok

ELNÖKÖL: Louis MICHEL

társelnök

6.   Szavazás a három állandó bizottság által benyújtott jelentésekben foglalt állásfoglalási indítványokról

A társelnök emlékezteti a Közgyűlést a szavazási eljárásokra.

| — | Kulturális sokszínűség és az emberi jogok az AKCS- és az európai uniós országokban (ACP-EU/101.753/15/fin.);
  Politikai Ügyek Bizottsága
  Abdoulaye Touré (Elefántcsontpart) és Davor Ivo Stier jelentése
  Elutasított módosítás: 1
  Házanként külön részenkénti szavazás a 2. részről az EPP képviselőcsoport kérésére az 1., 12. és 31. bekezdésről, amelynek eredményeképp e bekezdéseket elutasítják.
  Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva. |
| --- | --- |

—

Kulturális sokszínűség és az emberi jogok az AKCS- és az európai uniós országokban (ACP-EU/101.753/15/fin.);

Politikai Ügyek Bizottsága

Abdoulaye Touré (Elefántcsontpart) és Davor Ivo Stier jelentése

Elutasított módosítás: 1

Házanként külön részenkénti szavazás a 2. részről az EPP képviselőcsoport kérésére az 1., 12. és 31. bekezdésről, amelynek eredményeképp e bekezdéseket elutasítják.

Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva.

| — | A beruházások és a kereskedelem finanszírozása az AKCS-országokban – az infrastruktúrát is beleértve – a támogatások ötvözésére szolgáló európai uniós mechanizmus alkalmazásával (ACP-EU/101.868/15/fin.);
  Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság
  Malement Liahosoa (Madagaszkár) és David Martin jelentése
  Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 5
  Elutasított módosítások: 4, 6 (házankénti külön szavazás az EPP képviselőcsoport kérésére), 15. bekezdés (házankénti külön szavazás az EPP képviselőcsoport kérésére)
  Az EPP képviselőcsoport házanként külön részenkénti szavazást kér a 2. részről az R. preambulumbekezdésről, és minden részt elfogadnak.
  Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 2 ellenszavazatot leszámítva. |
| --- | --- |

—

A beruházások és a kereskedelem finanszírozása az AKCS-országokban – az infrastruktúrát is beleértve – a támogatások ötvözésére szolgáló európai uniós mechanizmus alkalmazásával (ACP-EU/101.868/15/fin.);

Gazdasági Fejlesztési, Pénzügyi és Kereskedelmi Bizottság

Malement Liahosoa (Madagaszkár) és David Martin jelentése

Elfogadott módosítások: 1, 2, 3, 5

Elutasított módosítások: 4, 6 (házankénti külön szavazás az EPP képviselőcsoport kérésére), 15. bekezdés (házankénti külön szavazás az EPP képviselőcsoport kérésére)

Az EPP képviselőcsoport házanként külön részenkénti szavazást kér a 2. részről az R. preambulumbekezdésről, és minden részt elfogadnak.

Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 2 ellenszavazatot leszámítva.

| — | Az oktatással és a szakképzéssel kapcsolatos kihívások és lehetőségek az AKCS-országokban (ACP-EU/101.756/15/fin.);
  Szociális és Környezetvédelmi Bizottság
  Musa Hussein Naib (Eritrea) és Francesc Gambús jelentése
  Házanként külön részenkénti szavazás mindkét részről az EPP képviselőcsoport kérésére az 31., és 34. bekezdésről, és minden részt elfogadnak.
  Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva. |
| --- | --- |

—

Az oktatással és a szakképzéssel kapcsolatos kihívások és lehetőségek az AKCS-országokban (ACP-EU/101.756/15/fin.);

Szociális és Környezetvédelmi Bizottság

Musa Hussein Naib (Eritrea) és Francesc Gambús jelentése

Házanként külön részenkénti szavazás mindkét részről az EPP képviselőcsoport kérésére az 31., és 34. bekezdésről, és minden részt elfogadnak.

Az így módosított állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 1 ellenszavazatot leszámítva.

7.   Szavazás sürgős állásfoglalási indítványokról

| — | A vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófa: előrelépés többek között regionális együttműködés útján (ACP-EU/101.877/15/fin.);
  Az EPP képviselőcsoport házanként külön részenkénti szavazást kér a 2. részről a 11. bekezdésről, amelynek eredményeképp a megosztott szöveg 1. részét elfogadják, a 2. részét elutasítják.
  A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják. |
| --- | --- |

—

A vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófa: előrelépés többek között regionális együttműködés útján (ACP-EU/101.877/15/fin.);

Az EPP képviselőcsoport házanként külön részenkénti szavazást kér a 2. részről a 11. bekezdésről, amelynek eredményeképp a megosztott szöveg 1. részét elfogadják, a 2. részét elutasítják.

A módosított állásfoglalást egyhangúlag elfogadják.

| — | A Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet (ACP-EU/101 878/15/fin.)
  Elfogadott módosítás: 7. bekezdés (házanként külön részenkénti szavazás az EFDD képviselőcsoport kérésére)
  Az állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 2 ellenszavazatot leszámítva. |
| --- | --- |

—

A Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzet (ACP-EU/101 878/15/fin.)

Elfogadott módosítás: 7. bekezdés (házanként külön részenkénti szavazás az EFDD képviselőcsoport kérésére)

Az állásfoglalást a jelen lévő tagok mindegyike elfogadja, 2 ellenszavazatot leszámítva.

8.   A 2015. június 15-i, hétfő délutáni ülésről, valamint a 2015. június 16-i, kedd reggeli és délutáni ülésekről készült jegyzőkönyvek elfogadása

Lidia Senra Rodríguez apró módosítást kér a június 15-i, hétfői ülés jegyzőkönyvének 8. napirendi pontja tekintetében. Az erre a napra vonatkozó jegyzőkönyvet ennek megfelelően módosítják. A június 16-i, keddi ülés jegyzőkönyvét módosítások nélkül elfogadják.

A jegyzőkönyveket elfogadják.

9.   Egyéb kérdések

A társelnök bejelenti, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek nyilatkozatát a burundi helyzetről és az N’Djamenában (Csád) civilekkel szemben elkövetett öngyilkos merényletekről kiosztották a képviselőknek.

Fitz A. Jackson társelnök gratulál Winston Garraway közös parlamenti közgyűlési képviselőnek grenadai ifjúsági, sport- és vallásügyi miniszterré való kinevezéséhez.

Louis Michel társelnök gratulál Komi Sélom Klassou közös parlamenti közgyűlési képviselőnek Togo miniszterelnökévé való közelmúltbeli kinevezéséhez.

10.   A Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésszakának időpontja és helye

A Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésszakát elvben 2015. december 7–9. tartják Mozambikban, ami az AKCS oldal részéről megfelelő időben megerősítendő.

Jo Leinen rámutat arra, hogy a Közös Parlamenti Közgyűlés 30. ülésszakának megtartására választott dátum véletlenül egybeesik az ENSZ párizsi éghajlat-változási konferenciájával (COP21), ezért kéri az ülésszak átütemezését. Louis Michel társelnök közli, hogy keresni fog egy lehetséges megoldást.

Louis Michel társelnök a Közös Parlamenti Közgyűlés egésze nevében gratulál Fidzsi parlamentjének és kormányának a Közös Parlamenti Közgyűlés 29. ülésszakának kiváló megszervezéséért.

(Az ülést 15.52-kor berekesztik.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

társelnökök

Patrick I. GOMES és

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

társfőtitkárok

---

I. MELLÉKLET

A KÖZÖS PARLAMENTI KÖZGYŰLÉS TAGJAINAK NÉVSORA (ABC SORRENDBEN)

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAICA), társelnök | MICHEL, társelnök |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGUA ÉS BARBUDA
  BAHAMA-SZIGETEK
  BARBADOS (alelnök)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG)
  KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG
  CSÁD (alelnök)
  COMORE-SZIGETEK
  KONGÓ (-i Demokratikus Köztársaság) (alelnök)
  KONGÓ (-i Köztársaság)
  COOK-SZIGETEK
  ELEFÁNTCSONTPART
  DZSIBUTI
  DOMINIKA
  DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG
  EGYENLÍTŐI GUINEA (1)

  ERITREA
  ETIÓPIA (alelnök)
  FIDZSI
  GABON
  GAMBIA
  GHÁNA
  GRENADA
  GUINEA
  BISSAU-GUINEA
  GUYANA
  HAITI
  JAMAICA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBÉRIA
  MADAGASZKÁR
  MALAWI (alelnök)
  MALI
  MARSHALL-SZIGETEK (-i Köztársaság)
  MAURITÁNIA
  MAURITIUS
  MIKRONÉZIA (-i Szövetségi Államok
  MOZAMBIK (alelnök)
  NAMÍBIA
  NAURU
  NIGER
  NIGÉRIA (alelnök)
  NIUE (alelnök)
  PALAU
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS ÉS NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT ÉS A GRENADINE-SZIGETEK
  SZAMOA
  SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE
  SZENEGÁL (alelnök)
  SEYCHELLE-SZIGETEK
  SIERRA LEONE
  SALAMON-SZIGETEK
  SZOMÁLIA
  DÉL-AFRIKA
  SZUDÁN (alelnök) (1)

  SURINAME (alelnök)
  SZVÁZIFÖLD
  TANZÁNIA
  KELET-TIMOR
  TOGO
  TONGA (alelnök)
  TRINIDAD ÉS TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (alelnök)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (alelnök)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (alelnök)
  LÓPEZ AGUILAR (alelnök)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (alelnök)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (alelnök)
  MUSSOLINI
  NART (alelnök)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (alelnök)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (alelnök)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (alelnök)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (alelnök)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

JACKSON (JAMAICA), társelnök

MICHEL, társelnök

ANGOLA

ANTIGUA ÉS BARBUDA

BAHAMA-SZIGETEK

BARBADOS (alelnök)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

ZÖLD-FOKI KÖZTÁRSASÁG)

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG

CSÁD (alelnök)

COMORE-SZIGETEK

KONGÓ (-i Demokratikus Köztársaság) (alelnök)

KONGÓ (-i Köztársaság)

COOK-SZIGETEK

ELEFÁNTCSONTPART

DZSIBUTI

DOMINIKA

DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG

EGYENLÍTŐI GUINEA (1)

ERITREA

ETIÓPIA (alelnök)

FIDZSI

GABON

GAMBIA

GHÁNA

GRENADA

GUINEA

BISSAU-GUINEA

GUYANA

HAITI

JAMAICA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBÉRIA

MADAGASZKÁR

MALAWI (alelnök)

MALI

MARSHALL-SZIGETEK (-i Köztársaság)

MAURITÁNIA

MAURITIUS

MIKRONÉZIA (-i Szövetségi Államok

MOZAMBIK (alelnök)

NAMÍBIA

NAURU

NIGER

NIGÉRIA (alelnök)

NIUE (alelnök)

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS ÉS NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ÉS A GRENADINE-SZIGETEK

SZAMOA

SÃO TOMÉ ÉS PRÍNCIPE

SZENEGÁL (alelnök)

SEYCHELLE-SZIGETEK

SIERRA LEONE

SALAMON-SZIGETEK

SZOMÁLIA

DÉL-AFRIKA

SZUDÁN (alelnök) (1)

SURINAME (alelnök)

SZVÁZIFÖLD

TANZÁNIA

KELET-TIMOR

TOGO

TONGA (alelnök)

TRINIDAD ÉS TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (alelnök)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (alelnök)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (alelnök)

LÓPEZ AGUILAR (alelnök)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (alelnök)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (alelnök)

MUSSOLINI

NART (alelnök)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (alelnök)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (alelnök)

ROLIN

ROSATI

RUAS (alelnök)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (alelnök)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITIKAI ÜGYEK BIZOTTSÁGA

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABWE), társelnök
  SANOU (BURKINA FASO), alelnök
  GOUMANEH (DZSIBUTI), alelnök | GAHLER, társelnök
  ZELLER, alelnök
  GUERRERO SALOM, alelnök |
| ANTIGUA ÉS BARBUDA
  YEHOUETOME (BENIN)
  GBERI (KAMERUN)
  N’GON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)
  COMORE-SZIGETEK
  KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG
  ELEFÁNTCSONTPART
  PATEL (FIDZSI)
  GUYANA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAICA)
  GITURA (KENYA)
  LIBÉRIA
  MUNTHALI (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  MARSHALL-SZIGETEK
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NAURU
  ST VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK
  KAWAMALA (TANZÁNIA)
  SANTOS (KELET-TIMOR)
  TOGO
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

HLONGWANE (ZIMBABWE), társelnök

SANOU (BURKINA FASO), alelnök

GOUMANEH (DZSIBUTI), alelnök

GAHLER, társelnök

ZELLER, alelnök

GUERRERO SALOM, alelnök

ANTIGUA ÉS BARBUDA

YEHOUETOME (BENIN)

GBERI (KAMERUN)

N’GON-BABA (KÖZÉP-AFRIKAI KÖZTÁRSASÁG)

COMORE-SZIGETEK

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

ELEFÁNTCSONTPART

PATEL (FIDZSI)

GUYANA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAICA)

GITURA (KENYA)

LIBÉRIA

MUNTHALI (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

MARSHALL-SZIGETEK

VAQUINA (MOZAMBIK)

NAURU

ST VINCENT ÉS GRENADINE-SZIGETEK

KAWAMALA (TANZÁNIA)

SANTOS (KELET-TIMOR)

TOGO

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

GAZDASÁGI FEJLESZTÉSI, PÉNZÜGYI ÉS KERESKEDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| TRINIDAD ÉS TOBAGO, társelnök
  TANNA (UGANDA), alelnök
  TU’I’AFITU (TONGA), alelnök | FERRARA, társelnök
  ESTARÀS FERRAGUT, alelnök
  MANSCOUR, alelnök |
| WORRELL (BARBADOS)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURUNDI
  ANDRADE RAMOS (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)
  KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG
  EGYENLÍTŐI-GUINEA (2)

  ETIÓPIA
  KABA (GUINEA)
  MANE (BISSAU-GUINEA)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)
  MUCHILA (NAMÍBIA)
  NIGÉRIA
  NIUE
  SAO TOME ÉS PRINCIPE
  SZENEGÁL
  TAUSINGA (SALAMON-SZIGETEK)
  ST. KITTS ÉS NEVIS
  LONG (ST. LUCIA)
  SZUDÁN (2)

  SURINAME
  DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)
  MUTATI (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

TRINIDAD ÉS TOBAGO, társelnök

TANNA (UGANDA), alelnök

TU’I’AFITU (TONGA), alelnök

FERRARA, társelnök

ESTARÀS FERRAGUT, alelnök

MANSCOUR, alelnök

WORRELL (BARBADOS)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURUNDI

ANDRADE RAMOS (ZÖLD-FOKI-SZIGETEK)

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTÁRSASÁG

EGYENLÍTŐI-GUINEA (2)

ETIÓPIA

KABA (GUINEA)

MANE (BISSAU-GUINEA)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASZKÁR)

MUCHILA (NAMÍBIA)

NIGÉRIA

NIUE

SAO TOME ÉS PRINCIPE

SZENEGÁL

TAUSINGA (SALAMON-SZIGETEK)

ST. KITTS ÉS NEVIS

LONG (ST. LUCIA)

SZUDÁN (2)

SURINAME

DLAMINI (SZVÁZIFÖLD)

MUTATI (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SZOCIÁLIS ÜGYI ÉS KÖRNYEZETVÉDELMI BIZOTTSÁG

| AKCS-képviselők | EP-képviselők |
| --- | --- |
| MANGOUALA (GABON), társelnök
  BALDEH (GAMBIA), alelnök
  JIMENEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG), alelnök | RIVASI, társelnök
  AGEA, alelnök
  MUSSOLINI, alelnök |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMA-SZIGETEK
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ADJEDOUE (CSÁD)
  MARSTERS (COOK-SZIGETEK)
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREA)
  ASAMOAH (GHÁNA)
  GRENADA
  MOQOLO (LESOTHO)
  ZAMEL (MAURITÁNIA)
  MAURITIUS
  MIKRONÉZIA (-I SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK)
  OUMAR (NIGER)
  PALAU
  PÁPUA ÚJ-GUINEA
  RUGEMA (RUANDA)
  HUNT (SZAMOA)
  POOLE (SEYCHELLE-SZIGETEK)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  ABDIRIZAK (SZOMÁLIA)
  MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCIA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRIGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKCS-képviselők

EP-képviselők

MANGOUALA (GABON), társelnök

BALDEH (GAMBIA), alelnök

JIMENEZ (DOMINIKAI KÖZTÁRSASÁG), alelnök

RIVASI, társelnök

AGEA, alelnök

MUSSOLINI, alelnök

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMA-SZIGETEK

PEYREFITTE (BELIZE)

ADJEDOUE (CSÁD)

MARSTERS (COOK-SZIGETEK)

DOMINIKA

NAIB (ERITREA)

ASAMOAH (GHÁNA)

GRENADA

MOQOLO (LESOTHO)

ZAMEL (MAURITÁNIA)

MAURITIUS

MIKRONÉZIA (-I SZÖVETSÉGI ÁLLAMOK)

OUMAR (NIGER)

PALAU

PÁPUA ÚJ-GUINEA

RUGEMA (RUANDA)

HUNT (SZAMOA)

POOLE (SEYCHELLE-SZIGETEK)

BUNDU (SIERRA LEONE)

ABDIRIZAK (SZOMÁLIA)

MAHLALELA (DÉL-AFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCIA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRIGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Megfigyelőként.

(2)  Megfigyelőként.

---

II. MELLÉKLET

A 2015. JÚNIUS 15–17-ÉN SUVÁBAN (FIDZSI-SZIGETEK) TARTOTT ÜLÉSSZAK JELENLÉTI ÍVE

| JACKSON (Jamaica), társelnök | MICHEL, társelnök |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORRELL (Barbados) (alelnök)
  PEYREFITTE (Belize)
  GBIAN (Benin)
  MANGOLE (Botswana)
  SANOU (Burkina Faso)
  KOMBO (Kamerun)
  ANDRADE RAMOS (Zöld-foki-szigetek)
  NGON-BABA (Közép-afrikai Köztársaság)
  LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongói Demokratikus Köztársaság) (alelnök)
  MARSTERS (Cook-szigetek) (1)

  WEIDOU (Csád) (alelnök)
  GOUMANEH (Dzsibuti)
  NAIB (Eritrea)
  DABA WAKJIRA (Etiópia) (alelnök)
  TORAO OYO (Egyenlítői-Guinea) (2)

  PATEL (Fidzsi)
  MANGOUALA (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  AMOATEY (Ghána)
  GARRAWAY (Grenada)
  KABA (Guinea)
  MANE (Bissau-Guinea)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaica)
  LABOSO (Kenya)
  TONG (Kiribati)
  RAMALEFANE (Lesotho)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaszkár)
  MUNTHALI (Malawi) (alelnök)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritánia)
  VAQUINA (Mozambik) (alelnök)
  MUCHILA (Namíbia)
  OUMAR (Niger)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Pápua Új-Guinea)
  REGEMA (Ruanda)
  LONG (Saint Lucia)
  HUNT (Szamoa)
  POOL (Seychelle-szigetek)
  BUNDU (Sierra Leone)
  TAUSINGA (Salamon-szigetek)
  HASSAN (Szomália)
  MAHLALELA (Dél-Afrika)
  DLAMINI (Szváziföld)
  NDUGAI (Tanzánia)
  LOLOMANA’IA (Tonga) (alelnök) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (alelnök)
  LOPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (alelnök)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (alelnök)
  SENRA RODRIGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Zambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | |

JACKSON (Jamaica), társelnök

MICHEL, társelnök

PEREIRA (Angola)

WORRELL (Barbados) (alelnök)

PEYREFITTE (Belize)

GBIAN (Benin)

MANGOLE (Botswana)

SANOU (Burkina Faso)

KOMBO (Kamerun)

ANDRADE RAMOS (Zöld-foki-szigetek)

NGON-BABA (Közép-afrikai Köztársaság)

LUTUNDULA APALA Pen’APALA (Kongói Demokratikus Köztársaság) (alelnök)

MARSTERS (Cook-szigetek) (1)

WEIDOU (Csád) (alelnök)

GOUMANEH (Dzsibuti)

NAIB (Eritrea)

DABA WAKJIRA (Etiópia) (alelnök)

TORAO OYO (Egyenlítői-Guinea) (2)

PATEL (Fidzsi)

MANGOUALA (Gabon)

BALDEH (Gambia)

AMOATEY (Ghána)

GARRAWAY (Grenada)

KABA (Guinea)

MANE (Bissau-Guinea)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaica)

LABOSO (Kenya)

TONG (Kiribati)

RAMALEFANE (Lesotho)

RAZAFINDRAVELO (Madagaszkár)

MUNTHALI (Malawi) (alelnök)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritánia)

VAQUINA (Mozambik) (alelnök)

MUCHILA (Namíbia)

OUMAR (Niger)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Pápua Új-Guinea)

REGEMA (Ruanda)

LONG (Saint Lucia)

HUNT (Szamoa)

POOL (Seychelle-szigetek)

BUNDU (Sierra Leone)

TAUSINGA (Salamon-szigetek)

HASSAN (Szomália)

MAHLALELA (Dél-Afrika)

DLAMINI (Szváziföld)

NDUGAI (Tanzánia)

LOLOMANA’IA (Tonga) (alelnök)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (alelnök)

LOPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (alelnök)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (alelnök)

SENRA RODRIGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Zambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

Jelen van továbbá

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXEIRA

BENIN

YEHOUETOME

BOTSWANA

NGAKA

MOSOME

BURKINA FASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

KÖZÉP-AFRIKAI KÖZT.

NOUGANGA

KONGÓI DEMOKRATIKUS KÖZTRÁSASÁG

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

ELEFÁNTCSONTPART

F. TOURE

S. TOURE

ERITREA

TEKLE

HAGOS

EGYENLÍTŐI-GUINEA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIÓPIA

TOGA CHANAKA

IRENA

GABON

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GHÁNA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GUINEA

SYLLA

DIALLO

BISSAU-GUINEA

MANE

DIAS

KENYA

KEMBI GITURA

ADEN

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBÉRIA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASZKÁR

LIAHOSOA

MALAWI

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAURITÁNIA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGER

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PÁPUA ÚJ-GUINEA

MARO

MEALIN

RUANDA

RUGEMA

SEYCHELLE-SZIGETEK

JUMAYE

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

SALAMON-SZIGETEK

MOSE

HALLU

WAOKEA

SZOMÁLIA

IBROW

FAQI

DÉL-AFRIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANZÁNIA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

CSÁD

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

ZAMBIA

MUBANGA

ZIMBABWE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

AKCS-TANÁCS

EU TANÁCS

EDGARS RINKĒVIČS, külügyminiszter (Lettország) és az Európai Unió Tanácsának soros elnöke

EURÓPAI BIZOTTSÁG

NEVEN MIMICA, a Bizottság nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős tagja

EURÓPAI KÜLÜGYI SZOLGÁLAT

DE PEYRON, a pánafrikai ügyekkel foglalkozó osztály vezetője

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

VERBOVEN

AKCS TITKÁRSÁG

GOMES, társfőtitkár

EU TITKÁRSÁG

AGUIRIANO NALDA, társfőtitkár

---

(1)  Az országot képviselő személy nem parlamenti képviselő

(2)  Megfigyelőként.

(3)  2015. június 15-én van jelen

(4)  2015. június 16-án van jelen

(5)  2015. június 17-én van jelen

---

III. MELLÉKLET

A NEM PARLAMENTI KÜLDÖTTEK AKKREDITÁLÁSA

Cook-szigetek

Eirangi Marsters

a Cook-szigetek Külügyminisztériuma

---

IV. MELLÉKLET

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

ÁLLÁSFOGLALÁS (1)

a kulturális sokszínűségről és az emberi jogokról az AKCS- és az európai uniós országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén, |
| --- | --- |

—

Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban, 2000. június 23-án aláírt, majd 2005. június 25-én, Luxemburgban és 2010. június 22-én, Ouagadougouban módosított Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban, 2000. június 23-án aláírt, majd 2005. június 25-én, Luxemburgban és 2010. június 22-én, Ouagadougouban módosított Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a rasszizmusról, a faji megkülönböztetésről, az idegengyűlöletről és az ehhez kapcsolódó intoleranciáról szóló, AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2003. április 3-án Brazzaville-ben elfogadott állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmusról, a faji megkülönböztetésről, az idegengyűlöletről és az ehhez kapcsolódó intoleranciáról szóló, AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2003. április 3-án Brazzaville-ben elfogadott állásfoglalásra,

| — | tekintettel az AKCS- és az európai uniós országokban az etnikai, kulturális és vallási sokszínűség demokratikus kezelésével kapcsolatos kihívásokról az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2009. április 9-én Prágában elfogadott állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS- és az európai uniós országokban az etnikai, kulturális és vallási sokszínűség demokratikus kezelésével kapcsolatos kihívásokról az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés által 2009. április 9-én Prágában elfogadott állásfoglalásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament szexuális és reproduktív egészségről és jogokról szóló, 2013. december 10-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament szexuális és reproduktív egészségről és jogokról szóló, 2013. december 10-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára (Banjuli Charta), amelyet az Afrikai Egységszervezet közgyűlése fogadott el 1981. június 27-én, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára (Banjuli Charta), amelyet az Afrikai Egységszervezet közgyűlése fogadott el 1981. június 27-én,

| — | tekintettel az ENSZ 1945. június 26-án aláírt Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1945. június 26-án aláírt Alapokmányára,

| — | tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1965. december 21-én elfogadott nemzetközi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a faji megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1965. december 21-én elfogadott nemzetközi egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezményre, és annak fakultatív jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1989. november 20-án elfogadott ENSZ-egyezményre, és annak fakultatív jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1966. december 16-án elfogadott Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló, 1954. évi hágai UNESCO-egyezményre, valamint annak 1954. évi első és 1999. évi második jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak fegyveres összeütközés esetén való védelméről szóló, 1954. évi hágai UNESCO-egyezményre, valamint annak 1954. évi első és 1999. évi második jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által 2006. december 13-án elfogadott, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Közgyűlése által 2006. december 13-án elfogadott, a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló egyezményre,

| — | tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1970. november 14-én elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális javak jogtalan behozatalának, kivitelének és tulajdona jogtalan átruházásának megakadályozását és megelőzését szolgáló eszközökről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1970. november 14-én elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 10-én elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához az ENSZ Közgyűlése által 2008. december 10-én elfogadott fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlés által 1948. december 10-én elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, az ENSZ Közgyűlése által 1979. december 18-án elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1992. december 18-án elfogadott, a nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 1992. december 18-án elfogadott, a nemzeti, etnikai, vallási és nyelvi kisebbségekhez tartozó személyek jogairól szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2000. szeptember 8-án elfogadott millenniumi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2000. szeptember 8-án elfogadott millenniumi nyilatkozatra,

| — | tekintettel a bennszülött népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007. szeptember 13-án elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bennszülött népek jogairól szóló, az ENSZ Közgyűlése által 2007. szeptember 13-án elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló, az ENSZ világkonferenciája által 1993. június 23-án elfogadott bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló, az ENSZ világkonferenciája által 1993. június 23-án elfogadott bécsi nyilatkozatra és cselekvési programra,

| — | tekintettel a rasszizmusról, a faji megkülönböztetésről, az idegengyűlöletről és az intoleranciáról szóló, az ENSZ világkonferenciája által 2011. szeptember 22-én elfogadott durbani nyilatkozatra és cselekvési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmusról, a faji megkülönböztetésről, az idegengyűlöletről és az intoleranciáról szóló, az ENSZ világkonferenciája által 2011. szeptember 22-én elfogadott durbani nyilatkozatra és cselekvési programra,

| — | tekintettel a nemzetközi kulturális együttműködés elveiről szóló, az UNESCO Általános Konferenciája által 1966. november 4-én elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kulturális együttműködés elveiről szóló, az UNESCO Általános Konferenciája által 1966. november 4-én elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az UNESCO Általános Konferenciája által 2005. október 20-án elfogadott egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, az UNESCO Általános Konferenciája által 2005. október 20-án elfogadott egyezményre,

| — | tekintettel a kulturális sokszínűségről szóló, az UNESCO általános konferenciája által 2001. december 2-án elfogadott egyetemes nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális sokszínűségről szóló, az UNESCO általános konferenciája által 2001. december 2-án elfogadott egyetemes nyilatkozatra,

| — | tekintettel az emberi jogokkal foglalkozó speciális amerikaközi konferencián 1969. november 22-én elfogadott, az Emberi Jogok Amerikai Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokkal foglalkozó speciális amerikaközi konferencián 1969. november 22-én elfogadott, az Emberi Jogok Amerikai Egyezményére,

| A. | mivel a világ közel 200 országában mintegy 5  000-re tehető az etnikai csoportok száma, és mivel ezen országok kétharmadában jelen van legalább egy jelentős etnikai vagy vallási kisebbség; |
| --- | --- |

A.

mivel a világ közel 200 országában mintegy 5  000-re tehető az etnikai csoportok száma, és mivel ezen országok kétharmadában jelen van legalább egy jelentős etnikai vagy vallási kisebbség;

| B. | mivel ennek következtében valamennyi országnak a fejlesztés elősegítése mellett az emberi jogok és a kulturális, etnikai, vallási és nyelvi különbségek előmozdítását és védelmét kifejezetten magukban foglaló politikákat kell követniük és kialakítaniuk; |
| --- | --- |

B.

mivel ennek következtében valamennyi országnak a fejlesztés elősegítése mellett az emberi jogok és a kulturális, etnikai, vallási és nyelvi különbségek előmozdítását és védelmét kifejezetten magukban foglaló politikákat kell követniük és kialakítaniuk;

| C. | mivel az etnikai, vallási és nyelvi csoportok egyenlő jogait elismerő jogi keret alapvető fontosságú a demokratikus kormányzás előmozdításához, multikulturális politikák kidolgozásához és a fejlődés elősegítéséhez; |
| --- | --- |

C.

mivel az etnikai, vallási és nyelvi csoportok egyenlő jogait elismerő jogi keret alapvető fontosságú a demokratikus kormányzás előmozdításához, multikulturális politikák kidolgozásához és a fejlődés elősegítéséhez;

| D. | mivel a kulturális sokszínűség az AKCS- és az európai uniós országok többségének egy jól kidolgozott alkotóeleme, de mivel az utóbbi évtizedekben a globalizáció erői súlyosan veszélyeztetik a multikulturális környezetben a békés egymás mellett élést; |
| --- | --- |

D.

mivel a kulturális sokszínűség az AKCS- és az európai uniós országok többségének egy jól kidolgozott alkotóeleme, de mivel az utóbbi évtizedekben a globalizáció erői súlyosan veszélyeztetik a multikulturális környezetben a békés egymás mellett élést;

| E. | mivel a különböző kultúrák, vallások és nyelvek befogadása új kihívást jelent számos társadalom számára, többek között Európában és az AKCS-országokban is; mivel a migrációs áramlások kulturális és szociális vetülettel is rendelkeznek, amelyet a befogadó országoknak figyelembe kell venniük; |
| --- | --- |

E.

mivel a különböző kultúrák, vallások és nyelvek befogadása új kihívást jelent számos társadalom számára, többek között Európában és az AKCS-országokban is; mivel a migrációs áramlások kulturális és szociális vetülettel is rendelkeznek, amelyet a befogadó országoknak figyelembe kell venniük;

| F. | mivel az egyetemes emberi jogok biztosítására szolgáló eszközöknek figyelembe kell venniük a lakosság kulturális szokásait, feltéve, hogy azok nem veszélyeztetik az emberi jogokat; |
| --- | --- |

F.

mivel az egyetemes emberi jogok biztosítására szolgáló eszközöknek figyelembe kell venniük a lakosság kulturális szokásait, feltéve, hogy azok nem veszélyeztetik az emberi jogokat;

| G. | mivel a globalizáció korában a sokszínűség tiszteletben tartása még jelentősebbé válik mind az államok, mind a nemzetközi közösség számára a kulturális elszegényedés és bizonyos kultúrák eltűnése, továbbá a társadalmi, valamint etnikumok és vallások közötti konfliktusok elkerülése érdekében is; |
| --- | --- |

G.

mivel a globalizáció korában a sokszínűség tiszteletben tartása még jelentősebbé válik mind az államok, mind a nemzetközi közösség számára a kulturális elszegényedés és bizonyos kultúrák eltűnése, továbbá a társadalmi, valamint etnikumok és vallások közötti konfliktusok elkerülése érdekében is;

| H. | mivel a jogsértések tartósan fennállnak, és a jelenlegi és potenciális háborúk többnyire éppen a kulturális jogok megsértéséből erednek, és mivel számos fejlesztési stratégia e jogok tiszteletben tartásának hiánya miatt bizonyult célszerűtlennek; |
| --- | --- |

H.

mivel a jogsértések tartósan fennállnak, és a jelenlegi és potenciális háborúk többnyire éppen a kulturális jogok megsértéséből erednek, és mivel számos fejlesztési stratégia e jogok tiszteletben tartásának hiánya miatt bizonyult célszerűtlennek;

Politikai és jogi szempontok

| 1. | kiemeli, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának, ezen belül a művészi önkifejezésnek, a vélemény- és információszabadságnak, valamint a kulturális sokszínűség tiszteletben tartásának általános keretében minden embernek joga van, egyénileg vagy másokkal együtt a szabad és sokrétű tájékozódáshoz, amely hozzájárul saját kulturális identitásának fejlődéséhez; |
| --- | --- |

1.

kiemeli, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának, ezen belül a művészi önkifejezésnek, a vélemény- és információszabadságnak, valamint a kulturális sokszínűség tiszteletben tartásának általános keretében minden embernek joga van, egyénileg vagy másokkal együtt a szabad és sokrétű tájékozódáshoz, amely hozzájárul saját kulturális identitásának fejlődéséhez;

| 2. | kiemeli, hogy az emberi jogok tényleges tiszteletben tartására – amelyhez a kulturális sokszínűség tisztelete is hozzátartozik – az intézmények tevékenysége megbízhatóságának alapvető elemeként tekinthetünk; emlékeztet arra, hogy a polgárok intézményekbe vetett hite minden szinten kapcsolódik az e téren elért konkrét célokhoz; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy az emberi jogok tényleges tiszteletben tartására – amelyhez a kulturális sokszínűség tisztelete is hozzátartozik – az intézmények tevékenysége megbízhatóságának alapvető elemeként tekinthetünk; emlékeztet arra, hogy a polgárok intézményekbe vetett hite minden szinten kapcsolódik az e téren elért konkrét célokhoz;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az uniós tagállamoknak és az AKCS-országoknak a Cotonoui Megállapodás keretében feladata, hogy megerősítsék kötelezettségvállalásukat a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága, az emberi méltóság tiszteletben tartása, valamint az egyenlőség és szolidaritás elvétől vezetett programok és stratégiák közös végrehajtására, amelyek teljes mértékben megfelelnek az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának, az Európai Unió Alapjogi Chartájának és a nemzetközi jognak; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az uniós tagállamoknak és az AKCS-országoknak a Cotonoui Megállapodás keretében feladata, hogy megerősítsék kötelezettségvállalásukat a demokrácia, a jogállamiság, az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága, az emberi méltóság tiszteletben tartása, valamint az egyenlőség és szolidaritás elvétől vezetett programok és stratégiák közös végrehajtására, amelyek teljes mértékben megfelelnek az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának, az Európai Unió Alapjogi Chartájának és a nemzetközi jognak;

| 4. | határozott meggyőződése, hogy a háborúk és fegyveres konfliktusok befejezését célzó, befogadó és közösségközpontú politikai megoldások döntő szerepet játszanak az emberi jogok és a kulturális sokszínűség tartós tiszteletben tartásának biztosításában; |
| --- | --- |

4.

határozott meggyőződése, hogy a háborúk és fegyveres konfliktusok befejezését célzó, befogadó és közösségközpontú politikai megoldások döntő szerepet játszanak az emberi jogok és a kulturális sokszínűség tartós tiszteletben tartásának biztosításában;

| 5. | meggyőződése, hogy az EU és az AKCS-országok közötti fejlesztési együttműködési politika keretében végrehajtott bármely stratégiának vagy programnak biztosítania kell az emberek kizsákmányolása és a korrupció minden formája, a szegénység és a társadalmi egyenlőtlenségek hatékony felszámolását, biztosítania kell, hogy mindenki hozzáférhessen az oktatáshoz, és meg kell könnyítenie egymás kölcsönös megértését, mivel az emberi jogi jogsértések és az érintett társadalmak multikulturális, többnemzetiségű és többvallású jellegének megőrzésében mutatkozó főbb nehézségek az embertelen és megalázó körülmények tartós fennállásából fakadnak; |
| --- | --- |

5.

meggyőződése, hogy az EU és az AKCS-országok közötti fejlesztési együttműködési politika keretében végrehajtott bármely stratégiának vagy programnak biztosítania kell az emberek kizsákmányolása és a korrupció minden formája, a szegénység és a társadalmi egyenlőtlenségek hatékony felszámolását, biztosítania kell, hogy mindenki hozzáférhessen az oktatáshoz, és meg kell könnyítenie egymás kölcsönös megértését, mivel az emberi jogi jogsértések és az érintett társadalmak multikulturális, többnemzetiségű és többvallású jellegének megőrzésében mutatkozó főbb nehézségek az embertelen és megalázó körülmények tartós fennállásából fakadnak;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok minden ember – állampolgárságtól, vallástól, meggyőződéstől, lakóhelytől, nemtől, nemzeti vagy etnikai származástól, bőrszíntől és nyelvtől független – elidegeníthetetlen jogai és minden embert ugyanazok a jogok illetik meg megkülönböztetés nélkül; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok minden ember – állampolgárságtól, vallástól, meggyőződéstől, lakóhelytől, nemtől, nemzeti vagy etnikai származástól, bőrszíntől és nyelvtől független – elidegeníthetetlen jogai és minden embert ugyanazok a jogok illetik meg megkülönböztetés nélkül;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok egyetemesek, elidegeníthetetlenek, oszthatatlanok és kölcsönösen függnek egymástól, és hogy az emberi jogok előmozdítása, védelme és alkalmazása ezért nem értelmezhető eltérően a kulturális, etnikai vagy vallási hagyományok vagy gazdasági és/vagy geostratégiai érdekek szerint; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok egyetemesek, elidegeníthetetlenek, oszthatatlanok és kölcsönösen függnek egymástól, és hogy az emberi jogok előmozdítása, védelme és alkalmazása ezért nem értelmezhető eltérően a kulturális, etnikai vagy vallási hagyományok vagy gazdasági és/vagy geostratégiai érdekek szerint;

| 8. | ebből kifolyólag hangsúlyozza, hogy nem lehet a kulturális sokszínűségre hivatkozni a nemzetközi jog által szentesített emberi jogok megsértésekor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a kulturális sokszínűség, és főként a vallási sokszínűség támogatása és előmozdítása, segíthet meggátolni az agresszív radikális viselkedés közelmúltban – különösen a fiatalok körében – tapasztalt hirtelen megugrását, és így hozzájárulhat a jövőbeli terroristák toborzási lehetőségeinek csökkentéséhez; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi egyezmények alapján az emberi méltóság elismerése és védelme központi és alapvető értékek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | úgy véli, hogy ahol a sokszínűség erőszakos konfliktushoz vezetett vagy félő, hogy oda vezet, szilárd közvetítő mechanizmusokat kell létrehozni, amelyekkel kezelhető a konfliktus, még mielőtt felfokozódna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felkéri az AKCS- és az EU–országok kormányait, hogy a civil társadalmi szervezeteket vonják be a politikai, a kultúrák közötti és a vallások közötti párbeszédbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a kisebbségi csoportok demokratikus képviselete, valamint azok politikai, társadalmi és kulturális vitákban való részvételi képessége központi fontosságú a demokratikus és jó kormányzási elvek végrehajtásának biztosításához; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a kisebbségi csoportok demokratikus képviselete, valamint azok politikai, társadalmi és kulturális vitákban való részvételi képessége központi fontosságú a demokratikus és jó kormányzási elvek végrehajtásának biztosításához;

| 14. | kiemeli, hogy az élénk, dinamikus és inkluzív közszféra, a véleményét kifejező, aktív civil társadalom, valamint a kulturális, társadalmi és politikai kérdésekről szóló nyilvános viták a jó kormányzásnak és az emberi jogok érvényesítésének fontos elemét jelentik; |
| --- | --- |

14.

kiemeli, hogy az élénk, dinamikus és inkluzív közszféra, a véleményét kifejező, aktív civil társadalom, valamint a kulturális, társadalmi és politikai kérdésekről szóló nyilvános viták a jó kormányzásnak és az emberi jogok érvényesítésének fontos elemét jelentik;

| 15. | felhívja a nemzetközi szervezeteket, hogy hatáskörükön és különleges felelősségi körükön belül, továbbá valamennyi tevékenységük során biztosítsák a kulturális jogok és a többi emberi jog kulturális sokszínűségének szisztematikus figyelembevételét, valamint hogy járuljanak hozzá egységes értékelési mechanizmusok és átlátható és hatékony ellenőrzési mechanizmusok kialakításához; |
| --- | --- |

15.

felhívja a nemzetközi szervezeteket, hogy hatáskörükön és különleges felelősségi körükön belül, továbbá valamennyi tevékenységük során biztosítsák a kulturális jogok és a többi emberi jog kulturális sokszínűségének szisztematikus figyelembevételét, valamint hogy járuljanak hozzá egységes értékelési mechanizmusok és átlátható és hatékony ellenőrzési mechanizmusok kialakításához;

| 16. | felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy az oktatást használja fel a női nemi szervek megcsonkításának kulturális és tradicionális szokása elleni küzdelem eszközeként, amelyet egyes közösségekben a felnőttkorba való lépés rítusaként gyakorolnak, és amely meghatározza, hogy egy fiatal lány a közösséghez tartozik-e vagy sem; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy az oktatást használja fel a női nemi szervek megcsonkításának kulturális és tradicionális szokása elleni küzdelem eszközeként, amelyet egyes közösségekben a felnőttkorba való lépés rítusaként gyakorolnak, és amely meghatározza, hogy egy fiatal lány a közösséghez tartozik-e vagy sem;

| 17. | elismeri az oktatás döntő szerepét a társadalomban marginalizált és alulreprezentált személyek – különösen a nők és a fiatal lányok – felelősségvállalásának ösztönzésében; elismeri, hogy az oktatáshoz való hozzáférés nemcsak önmagában véve az emberi jogok egyike, hanem e jog teheti lehetővé más polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogok gyakorlását; |
| --- | --- |

17.

elismeri az oktatás döntő szerepét a társadalomban marginalizált és alulreprezentált személyek – különösen a nők és a fiatal lányok – felelősségvállalásának ösztönzésében; elismeri, hogy az oktatáshoz való hozzáférés nemcsak önmagában véve az emberi jogok egyike, hanem e jog teheti lehetővé más polgári, politikai, gazdasági, társadalmi és kulturális jogok gyakorlását;

Kulturális sokszínűség, fejlődés és emberi jogok

| 18. | elismeri, hogy a kulturális sokszínűség elválaszthatatlan az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartásától és előnyös a népek fejlődése szempontjából; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a kulturális sokszínűség elválaszthatatlan az egyetemes emberi jogok tiszteletben tartásától és előnyös a népek fejlődése szempontjából;

| 19. | felkéri az AKCS-országokat és az Európai Unió tagállamait, hogy egyedi hatásköreik és felelősségeik keretében integrálják jogukba és nemzeti gyakorlataikba az 1948. évi egyetemes nyilatkozatban elismert emberi jogokat, valamint hogy biztosítsák mindenki számára, hogy amennyiben a kulturális jogok megsértésére hivatkozik, hatékony jogorvoslati lehetőségek – többek között a bírósági eljárás – álljanak rendelkezésére; |
| --- | --- |

19.

felkéri az AKCS-országokat és az Európai Unió tagállamait, hogy egyedi hatásköreik és felelősségeik keretében integrálják jogukba és nemzeti gyakorlataikba az 1948. évi egyetemes nyilatkozatban elismert emberi jogokat, valamint hogy biztosítsák mindenki számára, hogy amennyiben a kulturális jogok megsértésére hivatkozik, hatékony jogorvoslati lehetőségek – többek között a bírósági eljárás – álljanak rendelkezésére;

| 20. | tudomásul veszi ezzel összefüggésben, hogy miközben minden embernek joga van a kulturális kifejezéshez, beleértve a kulturális élet és identitás gyakorlásához és kialakításához való jogot, a kulturális jogok csak addig a pontig gyakorolhatók, amíg nem sértenek más emberi jogokat. hangsúlyozza, hogy a nemzetközi joggal összhangban semmilyen joggal nem lehet élni valamely másik jog vagy konkrét, hatályos nemzeti jogszabály kárára vagy sérelmére; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi ezzel összefüggésben, hogy miközben minden embernek joga van a kulturális kifejezéshez, beleértve a kulturális élet és identitás gyakorlásához és kialakításához való jogot, a kulturális jogok csak addig a pontig gyakorolhatók, amíg nem sértenek más emberi jogokat. hangsúlyozza, hogy a nemzetközi joggal összhangban semmilyen joggal nem lehet élni valamely másik jog vagy konkrét, hatályos nemzeti jogszabály kárára vagy sérelmére;

| 21. | hangsúlyozza, hogy védelmezni kell és elő kell mozdítani a kulturális sokszínűséget a véleménynyilvánítás szabadsága, az információszabadság és a hírközlés szabadsága, valamint a megkülönböztetésmentességhez való jog révén; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy védelmezni kell és elő kell mozdítani a kulturális sokszínűséget a véleménynyilvánítás szabadsága, az információszabadság és a hírközlés szabadsága, valamint a megkülönböztetésmentességhez való jog révén;

| 22. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy folyamatosan növekszik a vallási és kulturális konfliktusok száma, amelyek gyakran véres háborúkba torkollanak, amelyek során megsértik az emberi jogokat és sokan életüket vesztik; |
| --- | --- |

22.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy folyamatosan növekszik a vallási és kulturális konfliktusok száma, amelyek gyakran véres háborúkba torkollanak, amelyek során megsértik az emberi jogokat és sokan életüket vesztik;

| 23. | elismeri, hogy az emberi jogok, mint a meggyőződés, a vallás, a gondolat, a lelkiismeret és a véleménynyilvánítás szabadsága és különösen a sajtószabadság, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság közvetlenül hozzájárulnak a kulturális sokszínűség elősegítéséhez és védelméhez, és hogy egy pluralista társadalom támogatja az emberi jogok gyakorlását; |
| --- | --- |

23.

elismeri, hogy az emberi jogok, mint a meggyőződés, a vallás, a gondolat, a lelkiismeret és a véleménynyilvánítás szabadsága és különösen a sajtószabadság, valamint a gyülekezési és egyesülési szabadság közvetlenül hozzájárulnak a kulturális sokszínűség elősegítéséhez és védelméhez, és hogy egy pluralista társadalom támogatja az emberi jogok gyakorlását;

| 24. | kiemeli, hogy országhatároktól függetlenül mindenki szabadon választhatja meg, hogy mely kulturális közösséggel vagy közösségekkel kíván azonosulni, vagy mellyel/melyekkel nem kíván azonosulni, illetve választását szabadon módosíthatja; kiemeli ezenkívül, hogy senkit nem lehet akarata ellenére egy adott kulturális közösséggel való azonosulásra kötelezni, vagy ilyen közösségbe beolvasztani; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy országhatároktól függetlenül mindenki szabadon választhatja meg, hogy mely kulturális közösséggel vagy közösségekkel kíván azonosulni, vagy mellyel/melyekkel nem kíván azonosulni, illetve választását szabadon módosíthatja; kiemeli ezenkívül, hogy senkit nem lehet akarata ellenére egy adott kulturális közösséggel való azonosulásra kötelezni, vagy ilyen közösségbe beolvasztani;

| 25. | elismeri, hogy a kulturális sokféleség összeegyeztetésére különböző politikák és alkotmányos megoldások léteznek; |
| --- | --- |

25.

elismeri, hogy a kulturális sokféleség összeegyeztetésére különböző politikák és alkotmányos megoldások léteznek;

| 26. | hangsúlyozza nevezetesen, hogy szigorúan biztosítani kell a nők és férfiak egyenjogúságát, és hogy az emberi jogi szempontból elfogadhatatlan káros gyakorlatokat – mint a női nemi szervek megcsonkítása, a korai és kényszerházasságok, a gendercídium, többek között a lánycsecsemők vagy lánymagzatok meggyilkolása, a kényszerabortuszok, a becsületbeli bűncselekmények vagy a nők megfelelő oktatáshoz való hozzáférésének megtagadása, a nők kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása és a családon belüli erőszak soha nem igazolható semmilyen politikai, társadalmi, vallási vagy kulturális indokkal, és ezeket meg kell tiltani és az ilyen jellegű tilalmak megsértését a joggal összhangban, szabályos eljárás keretében szigorúan büntetni kell; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy a nők emancipációja és a nők és férfiak közötti fokozottabb egyenlőség a fejlesztés szempontjából kétségtelen előnyökkel jár; hangsúlyozza a gyermekjogok fontosságát és megkerülhetetlen jellegét is, valamint azt, hogy valamennyi AKCS-országnak és európai uniós tagállamnak szigorúan tiszteletben kell tartania a gyermekek jogairól szóló egyetemes nyilatkozatot; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza nevezetesen, hogy szigorúan biztosítani kell a nők és férfiak egyenjogúságát, és hogy az emberi jogi szempontból elfogadhatatlan káros gyakorlatokat – mint a női nemi szervek megcsonkítása, a korai és kényszerházasságok, a gendercídium, többek között a lánycsecsemők vagy lánymagzatok meggyilkolása, a kényszerabortuszok, a becsületbeli bűncselekmények vagy a nők megfelelő oktatáshoz való hozzáférésének megtagadása, a nők kereskedelmi célú szexuális kizsákmányolása és a családon belüli erőszak soha nem igazolható semmilyen politikai, társadalmi, vallási vagy kulturális indokkal, és ezeket meg kell tiltani és az ilyen jellegű tilalmak megsértését a joggal összhangban, szabályos eljárás keretében szigorúan büntetni kell; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy a nők emancipációja és a nők és férfiak közötti fokozottabb egyenlőség a fejlesztés szempontjából kétségtelen előnyökkel jár; hangsúlyozza a gyermekjogok fontosságát és megkerülhetetlen jellegét is, valamint azt, hogy valamennyi AKCS-országnak és európai uniós tagállamnak szigorúan tiszteletben kell tartania a gyermekek jogairól szóló egyetemes nyilatkozatot;

| 27. | felkéri az Uniót és az AKCS-országokat, hogy fogadjanak el összehangoltabb megközelítést a kulturális örökség szándékos lerombolása, a kulturális javak illegális kereskedelme és csempészete elleni küzdelem terén, szoros együttműködésben az UNESCO-val és más érintett nemzetközi szervezetekkel; |
| --- | --- |

27.

felkéri az Uniót és az AKCS-országokat, hogy fogadjanak el összehangoltabb megközelítést a kulturális örökség szándékos lerombolása, a kulturális javak illegális kereskedelme és csempészete elleni küzdelem terén, szoros együttműködésben az UNESCO-val és más érintett nemzetközi szervezetekkel;

| 28. | kiemeli, hogy meg kell védeni és szigorúan tiszteletben kell tartani általában a gyermekek jogait, egészen pontosan pedig a konfliktushelyzetnek kitett gyermekek jogait és a gyermekmunkára vonatkozó jogszabályokat; |
| --- | --- |

28.

kiemeli, hogy meg kell védeni és szigorúan tiszteletben kell tartani általában a gyermekek jogait, egészen pontosan pedig a konfliktushelyzetnek kitett gyermekek jogait és a gyermekmunkára vonatkozó jogszabályokat;

Nemzetközi és regionális együttműködés és fejlesztési politika

| 29. | kitart amellett, hogy a parlamenti képviselők kulcsszerepet játszanak az emberi jogok előmozdításában és védelmében; hozzáteszi, hogy az olyan parlamentközi találkozók, mint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés, szintén hozzájárulnak a tolerancia és a kulturális sokszínűség előmozdításához; |
| --- | --- |

29.

kitart amellett, hogy a parlamenti képviselők kulcsszerepet játszanak az emberi jogok előmozdításában és védelmében; hozzáteszi, hogy az olyan parlamentközi találkozók, mint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés, szintén hozzájárulnak a tolerancia és a kulturális sokszínűség előmozdításához;

| 30. | úgy véli, hogy az uniós és az AKCS-országok között az eszmék és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló vallásközi párbeszéd új struktúráinak kialakítása a kölcsönös tisztelet előmozdításának hatékony eszköze lenne és hozzájárulna a vallási intolerancia és szélsőségesség sújtotta régiókban a konfliktuskezeléshez; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az uniós és az AKCS-országok között az eszmék és a bevált gyakorlatok cseréjére szolgáló vallásközi párbeszéd új struktúráinak kialakítása a kölcsönös tisztelet előmozdításának hatékony eszköze lenne és hozzájárulna a vallási intolerancia és szélsőségesség sújtotta régiókban a konfliktuskezeléshez;

| 31. | felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy növeljék a nemzetközi együttműködésre elkülönített forrásokat és különösen gyorsítsák fel az érintett nemzetközi szervezetekben végzett munkájukat; |
| --- | --- |

31.

felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat, hogy növeljék a nemzetközi együttműködésre elkülönített forrásokat és különösen gyorsítsák fel az érintett nemzetközi szervezetekben végzett munkájukat;

| 32. | ismételten kijelenti, hogy elkötelezett a multilaterális megoldások mellett a globális bizonytalanság, az AKCS- és az uniós országokban tapasztalható a rendkívüli szegénység és társadalmi és gazdasági igazságtalanság közepette, amelyek a népek és kultúrák békés együttélése és kölcsönös megértése ellen hatnak; |
| --- | --- |

32.

ismételten kijelenti, hogy elkötelezett a multilaterális megoldások mellett a globális bizonytalanság, az AKCS- és az uniós országokban tapasztalható a rendkívüli szegénység és társadalmi és gazdasági igazságtalanság közepette, amelyek a népek és kultúrák békés együttélése és kölcsönös megértése ellen hatnak;

| 33. | elismeri a kultúrák közötti párbeszéd és csere – például népmeséken, művészeteken és örökségen keresztül betöltött – szerepét az egymás mellett élés elősegítésében és az államokon belüli és közötti békeépítésben; |
| --- | --- |

33.

elismeri a kultúrák közötti párbeszéd és csere – például népmeséken, művészeteken és örökségen keresztül betöltött – szerepét az egymás mellett élés elősegítésében és az államokon belüli és közötti békeépítésben;

| 34. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az AKCS-csoport regionális integrációs szervezeteinek, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

34.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az Afrikai Unió és az Európai Unió intézményeinek, az AKCS Tanácsának, az AKCS-csoport regionális integrációs szervezeteinek, valamint az ENSZ főtitkárának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (2)

a beruházások és a kereskedelem finanszírozásáról az AKCS-országokban – az infrastruktúrát is beleértve – a támogatások ötvözésére szolgáló európai uniós mechanizmus alkalmazásával

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén, |
| --- | --- |

—

Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (3), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonouban 2000. június 23-án aláírt, egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportja, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodásra (Cotonoui Megállapodás) (3), és különösen annak 21. cikkére, valamint a Cotonoui Megállapodás 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára (4),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az Unió fejlesztési politikájának jövője” című, 2012. október 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az Unió fejlesztési politikájának jövője” című, 2012. október 23-i európai parlamenti állásfoglalásra (5),

| — | tekintettel a 2011. október 13-án elfogadott „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637) – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. október 13-án elfogadott „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637) – SEC(2011)1172 – SEC(2011)1173) (6),

| — | tekintettel „A magánszektor meghatározóbb szerepe a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2014)0263), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A magánszektor meghatározóbb szerepe a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2014)0263),

| — | tekintettel a Bizottságnak a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjának a platform létrehozása és 2014. július vége között kifejtett tevékenységéről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott jelentésére (COM(2014)0733), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjának a platform létrehozása és 2014. július vége között kifejtett tevékenységéről szóló, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek benyújtott jelentésére (COM(2014)0733),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából” című, 16/2014. számú különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából” című, 16/2014. számú különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Fejlesztési Alap beruházási eszközére, valamint az Európai Beruházási Bank által az AKCS-országoknak kínált támogatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Fejlesztési Alap beruházási eszközére, valamint az Európai Beruházási Bank által az AKCS-országoknak kínált támogatásra,

| — | tekintettel az EU–Afrika Infrastruktúraalapra és a karibi és csendes-óceáni államoknak szóló beruházási eszközökre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Afrika Infrastruktúraalapra és a karibi és csendes-óceáni államoknak szóló beruházási eszközökre,

| — | tekintettel a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjára, amelyet az Európai Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága és a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága vezet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjára, amelyet az Európai Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága és a Nemzetközi Együttműködés és a Fejlesztés Főigazgatósága vezet,

| — | tekintettel „A szegénység felszámolásának és a fenntartható fejlődés finanszírozása 2015 után” címmel az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2013. december 12-én elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység felszámolásának és a fenntartható fejlődés finanszírozása 2015 után” címmel az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2013. december 12-én elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel a fenntartható fejlesztésfinanszírozással foglalkozó kormányközi szakértői bizottság jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlesztésfinanszírozással foglalkozó kormányközi szakértői bizottság jelentésére,

| — | tekintettel a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 12-i AKCS–EU közös nyilatkozatra (ACP/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015-öt követő időszakra vonatkozó fejlesztési menetrendről szóló, 2014. június 12-i AKCS–EU közös nyilatkozatra (ACP/84/025/14 Rev.5),

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának a „Teremtsük meg a méltóságot 2030-ra: számoljuk fel a szegénységet, tegyük jobbá minden ember életét és védjük bolygónkat” című, a 2015 utáni időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrendről szóló, összefoglaló jelentésére (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának a „Teremtsük meg a méltóságot 2030-ra: számoljuk fel a szegénységet, tegyük jobbá minden ember életét és védjük bolygónkat” című, a 2015 utáni időszakra szóló fenntartható fejlődési menetrendről szóló, összefoglaló jelentésére (7),

| — | tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztályának „A harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia előkészítési folyamata” című, 2015. január 21-i nem hivatalos dokumentumára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Gazdasági és Szociális Ügyek Főosztályának „A harmadik nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencia előkészítési folyamata” című, 2015. január 21-i nem hivatalos dokumentumára (8),

| — | tekintettel a 2013. január 22-én, az ENSZ Közgyűlés 67/555. számú határozatával (A/67/L.48/rev.1) létrehozott nyílt munkacsoportra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. január 22-én, az ENSZ Közgyűlés 67/555. számú határozatával (A/67/L.48/rev.1) létrehozott nyílt munkacsoportra,

| — | tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló puszani partnerségre, amelyet a Koreai Köztársaságban, Puszanban, 2011. november 29. és december 1. között tartott negyedik magas szintű OECD segélyhatékonysági fórumon fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló puszani partnerségre, amelyet a Koreai Köztársaságban, Puszanban, 2011. november 29. és december 1. között tartott negyedik magas szintű OECD segélyhatékonysági fórumon fogadtak el,

| A. | mivel a magánszektor nemcsak a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés, az áruellátás és szolgáltatásnyújtás, valamint a kereskedelem és az innováció kulcsfontosságú tényezője, hanem a külső finanszírozás fontos forrása is, és segít a fejlődő országok pénzügyi szükségleteinek kielégítéséhez szükséges belső források mozgósításában; |
| --- | --- |

A.

mivel a magánszektor nemcsak a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés, az áruellátás és szolgáltatásnyújtás, valamint a kereskedelem és az innováció kulcsfontosságú tényezője, hanem a külső finanszírozás fontos forrása is, és segít a fejlődő országok pénzügyi szükségleteinek kielégítéséhez szükséges belső források mozgósításában;

| B. | mivel – amint az UNCTAD fenntartható fejlesztési célokat szolgáló beruházásokra vonatkozó cselekvési tervre irányuló javaslatából is kiderül – a közvetlen külföldi befektetések potenciálisan hozzájárulhatnak a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, feltéve, hogy a közvetlen külföldi befektetéseket megfelelően szabályozzák és a belföldi gazdaság konkrét előrelépéseihez kapcsolják, többek között a technológia átadása és a helyi munkaerő, többek között a nők és a fiatalok számára létrehozott képzési lehetőségek tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel – amint az UNCTAD fenntartható fejlesztési célokat szolgáló beruházásokra vonatkozó cselekvési tervre irányuló javaslatából is kiderül – a közvetlen külföldi befektetések potenciálisan hozzájárulhatnak a fenntartható fejlesztési célok eléréséhez, feltéve, hogy a közvetlen külföldi befektetéseket megfelelően szabályozzák és a belföldi gazdaság konkrét előrelépéseihez kapcsolják, többek között a technológia átadása és a helyi munkaerő, többek között a nők és a fiatalok számára létrehozott képzési lehetőségek tekintetében;

| C. | mivel az uniós eszközök segítségével végrehajtott ötvözés a piaci (vagy kedvezményes) kölcsönök támogatási (támogatással egyenértékű) komponensekkel való kombinálását jelenti, az igényektől függően; ilyenek a közvetlen beruházási támogatások, a technikai segítségnyújtás, a kamatláb-támogatások és egyéb pénzügyi eszközök, köztük az AKCS–EU fejlesztési együttműködés keretében működő garanciamechanizmusok; |
| --- | --- |

C.

mivel az uniós eszközök segítségével végrehajtott ötvözés a piaci (vagy kedvezményes) kölcsönök támogatási (támogatással egyenértékű) komponensekkel való kombinálását jelenti, az igényektől függően; ilyenek a közvetlen beruházási támogatások, a technikai segítségnyújtás, a kamatláb-támogatások és egyéb pénzügyi eszközök, köztük az AKCS–EU fejlesztési együttműködés keretében működő garanciamechanizmusok;

| D. | mivel az Európai Bizottság 2011-es „Változtatási program” című közleményében azt vette tervbe, hogy az uniós támogatások nagyobb részarányát csatornázza innovatív pénzügyi eszközökön – többek között a támogatások és kölcsönök ötvözésére szolgáló eszközökön – keresztül, és hogy az EU tovább fogja fejleszteni az ötvözési mechanizmusokat, hogy növelje a fejlesztéshez rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat, a például az (európai szomszédságnak, a Nyugat-Balkánnak, Latin-Amerikának és Közép-Ázsiának biztosított) európai beruházási keretekkel és az EU–Afrika infrastrukturális vagyonkezelői alappal szerzett sikeres tapasztalatokra építve; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Bizottság 2011-es „Változtatási program” című közleményében azt vette tervbe, hogy az uniós támogatások nagyobb részarányát csatornázza innovatív pénzügyi eszközökön – többek között a támogatások és kölcsönök ötvözésére szolgáló eszközökön – keresztül, és hogy az EU tovább fogja fejleszteni az ötvözési mechanizmusokat, hogy növelje a fejlesztéshez rendelkezésre álló pénzügyi forrásokat, a például az (európai szomszédságnak, a Nyugat-Balkánnak, Latin-Amerikának és Közép-Ázsiának biztosított) európai beruházási keretekkel és az EU–Afrika infrastrukturális vagyonkezelői alappal szerzett sikeres tapasztalatokra építve;

| E. | mivel a regionális beruházási eszköz eddig általánosan eredményesnek bizonyult, de további javításokra van szükség kialakításában és működésében, például iránymutatások megfogalmazásával és a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjában való részvétellel; |
| --- | --- |

E.

mivel a regionális beruházási eszköz eddig általánosan eredményesnek bizonyult, de további javításokra van szükség kialakításában és működésében, például iránymutatások megfogalmazásával és a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformjában való részvétellel;

| F. | mivel a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformja, amely az Európai Bizottságot, a tagállamokat, az Európai Parlamentet és európai pénzügyi intézményeket tömörít, jelentős fórumként működik azáltal, hogy az ötvözési mechanizmus eredményességének és hatékonyságának további növelése céljából ajánlásokat tesz az ötvözés alkalmazására nézve; |
| --- | --- |

F.

mivel a külső együttműködési támogatáskombináció uniós platformja, amely az Európai Bizottságot, a tagállamokat, az Európai Parlamentet és európai pénzügyi intézményeket tömörít, jelentős fórumként működik azáltal, hogy az ötvözési mechanizmus eredményességének és hatékonyságának további növelése céljából ajánlásokat tesz az ötvözés alkalmazására nézve;

| G. | mivel különösen az EU nagyobb hangsúlyt helyezett az ötvözés kínálta lehetőségekre, vagyis a támogatás nem támogatás jellegű forrásokkal – például kölcsönökkel, kockázati tőkével vagy saját tőkével – való kombinálásának lehetőségére; |
| --- | --- |

G.

mivel különösen az EU nagyobb hangsúlyt helyezett az ötvözés kínálta lehetőségekre, vagyis a támogatás nem támogatás jellegű forrásokkal – például kölcsönökkel, kockázati tőkével vagy saját tőkével – való kombinálásának lehetőségére;

| H. | mivel az ötvözési mechanizmus fontos eszköz, amely további forrásokat mozgósíthat a fejlesztéshez, és növelheti az uniós támogatás hatását; |
| --- | --- |

H.

mivel az ötvözési mechanizmus fontos eszköz, amely további forrásokat mozgósíthat a fejlesztéshez, és növelheti az uniós támogatás hatását;

| I. | mivel az Európai Számvevőszék ötvözésről szóló, 2014/16. sz. különjelentése arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált projekteknek közel fele esetében nem volt kellő bizonyíték a támogatások indokoltságára, és számos esetben utaltak jelek arra, hogy a beruházásokra uniós hozzájárulás nélkül is sor került volna; |
| --- | --- |

I.

mivel az Európai Számvevőszék ötvözésről szóló, 2014/16. sz. különjelentése arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgált projekteknek közel fele esetében nem volt kellő bizonyíték a támogatások indokoltságára, és számos esetben utaltak jelek arra, hogy a beruházásokra uniós hozzájárulás nélkül is sor került volna;

| J. | mivel az ötvözési mechanizmusoknak hozzá kell járulniuk az AKCS-országokban a helyiek részvételének ösztönzéséhez, teljes mértékben összhangban a felelősségvállalás elvével; |
| --- | --- |

J.

mivel az ötvözési mechanizmusoknak hozzá kell járulniuk az AKCS-országokban a helyiek részvételének ösztönzéséhez, teljes mértékben összhangban a felelősségvállalás elvével;

| K. | mivel a Bizottság vizsgálja annak a lehetőségét, hogy az ötvözés hatókörét új területekre terjessze ki, így a fenntartható mezőgazdaság, a szociális ágazatok és a megújuló energia területére, valamint hogy megkönnyítse megnövelt számú olyan projekt végrehajtását, amely erőteljes hatást gyakorol a helyi magánszektor fejlődésére; ilyen projektek például a kkv-k finanszírozáshoz jutását a regionális ötvözési eszközökön belül külön a magánszektornak szóló keretek létrehozása révén javító projektek; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság vizsgálja annak a lehetőségét, hogy az ötvözés hatókörét új területekre terjessze ki, így a fenntartható mezőgazdaság, a szociális ágazatok és a megújuló energia területére, valamint hogy megkönnyítse megnövelt számú olyan projekt végrehajtását, amely erőteljes hatást gyakorol a helyi magánszektor fejlődésére; ilyen projektek például a kkv-k finanszírozáshoz jutását a regionális ötvözési eszközökön belül külön a magánszektornak szóló keretek létrehozása révén javító projektek;

| L. | mivel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló puszani partnerség innovatív pénzügyi mechanizmusok kidolgozását ajánlja, hogy több magánfinanszírozást lehessen mozgósítani a fejlesztési célok támogatásához; |
| --- | --- |

L.

mivel a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló puszani partnerség innovatív pénzügyi mechanizmusok kidolgozását ajánlja, hogy több magánfinanszírozást lehessen mozgósítani a fejlesztési célok támogatásához;

| M. | mivel az AKCS-országok korlátozott állami forrásokkal és óriási beruházásfinanszírozási igényekkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

M.

mivel az AKCS-országok korlátozott állami forrásokkal és óriási beruházásfinanszírozási igényekkel rendelkeznek;

| N. | mivel az AKCS-országok számára nehézséget jelent saját fejlesztésük finanszírozása és a belföldi és a nemzetközi magántőkéhez való hozzáférés; |
| --- | --- |

N.

mivel az AKCS-országok számára nehézséget jelent saját fejlesztésük finanszírozása és a belföldi és a nemzetközi magántőkéhez való hozzáférés;

| O. | mivel a jelenlegi gazdasági válság súlyosan érintette a feltörekvő és fejlődő országokat azáltal, hogy közvetlen hatással volt költségvetési politikáikra és a tőkeintenzív projektek végrehajtásához és az alapvető szolgáltatások biztosításához szükséges intézményi és magánforrásokhoz való hozzáférésükre; |
| --- | --- |

O.

mivel a jelenlegi gazdasági válság súlyosan érintette a feltörekvő és fejlődő országokat azáltal, hogy közvetlen hatással volt költségvetési politikáikra és a tőkeintenzív projektek végrehajtásához és az alapvető szolgáltatások biztosításához szükséges intézményi és magánforrásokhoz való hozzáférésükre;

| P. | mivel a fejlesztéspolitika finanszírozása napjainkban túlnyomórészt magánjellegű; mivel a magánfinanszírozás kiegészítheti, de nem helyettesítheti a közfinanszírozást; |
| --- | --- |

P.

mivel a fejlesztéspolitika finanszírozása napjainkban túlnyomórészt magánjellegű; mivel a magánfinanszírozás kiegészítheti, de nem helyettesítheti a közfinanszírozást;

| Q. | mivel a magán- és a közszektor együttes bevonása segíthet a közszolgáltatások költségeinek, eredményességének, hatékonyságának és minőségének javításában, valamint a tisztességtelen privatizációs folyamatok elkerülésében; |
| --- | --- |

Q.

mivel a magán- és a közszektor együttes bevonása segíthet a közszolgáltatások költségeinek, eredményességének, hatékonyságának és minőségének javításában, valamint a tisztességtelen privatizációs folyamatok elkerülésében;

| R. | mivel a fejlesztésfinanszírozást úgy kell kiigazítani, hogy illeszkedjen a változó globális környezethez, és mivel ezért megfelelő új, innovatív finanszírozási eszközöket, így pénzügyi tranzakciós adókat és a nemzetközi légi és tengeri közlekedésre kivetett szén-dioxid-kibocsátási adókat kell kidolgozni és bevezetni; |
| --- | --- |

R.

mivel a fejlesztésfinanszírozást úgy kell kiigazítani, hogy illeszkedjen a változó globális környezethez, és mivel ezért megfelelő új, innovatív finanszírozási eszközöket, így pénzügyi tranzakciós adókat és a nemzetközi légi és tengeri közlekedésre kivetett szén-dioxid-kibocsátási adókat kell kidolgozni és bevezetni;

| S. | mivel a magánfinanszírozás óriási lehetőségeket kínál, és a fejlődő országokban a külső finanszírozás fő forrása, és mivel ezeknek az országoknak minden megfelelő lépést meg kell tenniük, hogy kiaknázzák komparatív előnyeiket; mivel a fejlett és a fejlődő országok adóügyi mozgásterét a gyakorlatban mindazonáltal a globális befektetők és a pénzpiacok követelményei behatárolják; |
| --- | --- |

S.

mivel a magánfinanszírozás óriási lehetőségeket kínál, és a fejlődő országokban a külső finanszírozás fő forrása, és mivel ezeknek az országoknak minden megfelelő lépést meg kell tenniük, hogy kiaknázzák komparatív előnyeiket; mivel a fejlett és a fejlődő országok adóügyi mozgásterét a gyakorlatban mindazonáltal a globális befektetők és a pénzpiacok követelményei behatárolják;

| T. | mivel a magánberuházás nem helyettesítheti a hivatalos fejlesztési támogatást, és mivel az ötvözési mechanizmus révén finanszírozott köz-magán társulásokat (PPP-k) minden körülmények között hozzá kell igazítani a fogadó ország nemzeti fejlesztési tervéhez, a források kockázatmérséklés és kockázatmegosztás révén történő mozgósítása mellett; |
| --- | --- |

T.

mivel a magánberuházás nem helyettesítheti a hivatalos fejlesztési támogatást, és mivel az ötvözési mechanizmus révén finanszírozott köz-magán társulásokat (PPP-k) minden körülmények között hozzá kell igazítani a fogadó ország nemzeti fejlesztési tervéhez, a források kockázatmérséklés és kockázatmegosztás révén történő mozgósítása mellett;

| U. | mivel geopolitikai és fejlesztésstratégiai szempontból az AKCS-országoknak eltérő a kockázati profilja, és nem rendelkeznek közös megközelítéssel, és mivel a kölcsönök és támogatások ötvözése biztosítja, hogy azok a projektek, amelyek életképesek lehetnek ugyan, de nem kellően nyereségesek vagy nagy kockázatokkal járnak, vonzóvá váljanak a magánberuházás számára; |
| --- | --- |

U.

mivel geopolitikai és fejlesztésstratégiai szempontból az AKCS-országoknak eltérő a kockázati profilja, és nem rendelkeznek közös megközelítéssel, és mivel a kölcsönök és támogatások ötvözése biztosítja, hogy azok a projektek, amelyek életképesek lehetnek ugyan, de nem kellően nyereségesek vagy nagy kockázatokkal járnak, vonzóvá váljanak a magánberuházás számára;

| 1. | elismeri, hogy a fejlődő országokban a magánberuházás és -finanszírozás, annak megfelelő szabályozása esetén, segíthet a helyi vállalatok és helyi gazdaságok támogatásában, és tisztességes munkahelyeket biztosíthat; e tekintetben úgy ítéli meg, hogy az ötvözési mechanizmust egy világos iránymutatás-készletnek megfelelően kell alkalmazni, hogy csak olyan magánszektorbeli beruházásokhoz juttassanak köztámogatást, amelyek kedvező fejlesztési eredményeket hoznak, és megfelelnek a felelős finanszírozás elveinek; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a fejlődő országokban a magánberuházás és -finanszírozás, annak megfelelő szabályozása esetén, segíthet a helyi vállalatok és helyi gazdaságok támogatásában, és tisztességes munkahelyeket biztosíthat; e tekintetben úgy ítéli meg, hogy az ötvözési mechanizmust egy világos iránymutatás-készletnek megfelelően kell alkalmazni, hogy csak olyan magánszektorbeli beruházásokhoz juttassanak köztámogatást, amelyek kedvező fejlesztési eredményeket hoznak, és megfelelnek a felelős finanszírozás elveinek;

| 2. | különösen sürgeti az Európai Bizottságot – amely jelezte, hogy az elkövetkezendő években jelentős mértékben ki kívánja szélesíteni az ötvözés alkalmazását az AKCS–EU együttműködés keretében –, hogy hajtsa végre az ötvözésről szóló számvevőszéki különjelentés ajánlásait, és értékelje a támogatások és hitelek ötvözésének mechanizmusát, különösen a fejlesztési és pénzügyi addicionalitás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság szempontjából; |
| --- | --- |

2.

különösen sürgeti az Európai Bizottságot – amely jelezte, hogy az elkövetkezendő években jelentős mértékben ki kívánja szélesíteni az ötvözés alkalmazását az AKCS–EU együttműködés keretében –, hogy hajtsa végre az ötvözésről szóló számvevőszéki különjelentés ajánlásait, és értékelje a támogatások és hitelek ötvözésének mechanizmusát, különösen a fejlesztési és pénzügyi addicionalitás, az átláthatóság és az elszámoltathatóság szempontjából;

| 3. | üdvözli az uniós ötvözési eszközök irányításának javítását célzó, folyamatban lévő munkát, amely lehetővé fogja tenni a finanszírozott projektek fellendítő hatásának és addicionalitásának maximalizálását; hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak tovább kell javítania annak ellenőrzését, hogy hogyan hajtják végre az uniós támogatásokat; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az uniós ötvözési eszközök irányításának javítását célzó, folyamatban lévő munkát, amely lehetővé fogja tenni a finanszírozott projektek fellendítő hatásának és addicionalitásának maximalizálását; hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottságnak tovább kell javítania annak ellenőrzését, hogy hogyan hajtják végre az uniós támogatásokat;

| 4. | az az álláspontja, hogy az ötvözés a pénzmennyiség és a kölcsön-támogatás arány szempontjából progresszív és logikus, és rámutat arra, hogy ez a megoldás biztosítja, hogy az országok anélkül jussanak finanszírozáshoz, hogy túlságosan eladósodnának; |
| --- | --- |

4.

az az álláspontja, hogy az ötvözés a pénzmennyiség és a kölcsön-támogatás arány szempontjából progresszív és logikus, és rámutat arra, hogy ez a megoldás biztosítja, hogy az országok anélkül jussanak finanszírozáshoz, hogy túlságosan eladósodnának;

| 5. | rámutat arra, hogy a múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy a rosszul megtárgyalt PPP-szerződések növelhetik az államok eladósodottságát, mivel a pénzügyi kockázatokat gyakran aránytalan mértékben a közszektor viseli, míg a profitokat többnyire a magánszektor kapja meg; felszólít a partnerországok kormányainak nyújtott technikai segítségnyújtás fokozására a felelős finanszírozásra – többek között a költségek megtérülésére és a hasznok elosztására – vonatkozó megalapozott szabályozási keret létrehozása során; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy a múltbeli tapasztalatok azt mutatják, hogy a rosszul megtárgyalt PPP-szerződések növelhetik az államok eladósodottságát, mivel a pénzügyi kockázatokat gyakran aránytalan mértékben a közszektor viseli, míg a profitokat többnyire a magánszektor kapja meg; felszólít a partnerországok kormányainak nyújtott technikai segítségnyújtás fokozására a felelős finanszírozásra – többek között a költségek megtérülésére és a hasznok elosztására – vonatkozó megalapozott szabályozási keret létrehozása során;

| 6. | megállapítja, hogy a támogatások és kölcsönök ötvözését főként az energetikai, közlekedési, vízügyi és ikt-szektorban alkalmazzák, és azt ki kell terjeszteni olyan további területekre, mint például az infrastruktúra, a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k), a mezőgazdaság és a szociális ágazat; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a támogatások és kölcsönök ötvözését főként az energetikai, közlekedési, vízügyi és ikt-szektorban alkalmazzák, és azt ki kell terjeszteni olyan további területekre, mint például az infrastruktúra, a mikro-, kis- és középvállalkozások (mkkv-k), a mezőgazdaság és a szociális ágazat;

| 7. | rámutat arra, hogy az ötvözési mechanizmus alkalmazásának azokra a projektekre kell összpontosulnia, amelyek az inkluzív és a fenntartható növekedés szempontjából a legnagyobb hatást képesek elérni; |
| --- | --- |

7.

rámutat arra, hogy az ötvözési mechanizmus alkalmazásának azokra a projektekre kell összpontosulnia, amelyek az inkluzív és a fenntartható növekedés szempontjából a legnagyobb hatást képesek elérni;

| 8. | megállapítja, hogy az ötvözési mechanizmus a jelenlegi formájában a köztámogatások pénzügyi intézmények által nyújtott hitelekkel és más kockázatmegosztási mechanizmusokkal való ötvözését jelenti, a költségvetési korlátok ellenére lehetővé téve a projektek finanszírozását a pénzügyi válság időszakában; hangsúlyozza, hogy PPP-ket nem szabad abba az irányba eltéríteni, hogy olyan északi székhelyű transznacionális vállalatokat támogassanak, amelyek más finanszírozási forrásokhoz is hozzáférhetnek; |
| --- | --- |

8.

megállapítja, hogy az ötvözési mechanizmus a jelenlegi formájában a köztámogatások pénzügyi intézmények által nyújtott hitelekkel és más kockázatmegosztási mechanizmusokkal való ötvözését jelenti, a költségvetési korlátok ellenére lehetővé téve a projektek finanszírozását a pénzügyi válság időszakában; hangsúlyozza, hogy PPP-ket nem szabad abba az irányba eltéríteni, hogy olyan északi székhelyű transznacionális vállalatokat támogassanak, amelyek más finanszírozási forrásokhoz is hozzáférhetnek;

| 9. | véleménye szerint a köz- és magánszféra közötti partnerségek fejlődő országokban való alkalmazásának támogatásötvözés révén történő előmozdítására vonatkozó bármely döntésnek e mechanizmusok alapos értékelésén és a múltbeli tapasztalatokból levont tanulságokon kell alapulnia; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a meglévő kutatásból az derül ki, hogy a PPP-k nagy többsége nem megalapozott hatáselemzésen alapul, a fejlesztési eredményeiket pedig kevés bizonyíték támasztja alá; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint a köz- és magánszféra közötti partnerségek fejlődő országokban való alkalmazásának támogatásötvözés révén történő előmozdítására vonatkozó bármely döntésnek e mechanizmusok alapos értékelésén és a múltbeli tapasztalatokból levont tanulságokon kell alapulnia; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a meglévő kutatásból az derül ki, hogy a PPP-k nagy többsége nem megalapozott hatáselemzésen alapul, a fejlesztési eredményeiket pedig kevés bizonyíték támasztja alá;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a fejlesztési ügynökségeknek biztosítaniuk kell, hogy a közpénzen alapuló fejlesztésfinanszírozást a fejlődő országok helyi gazdasági hálózatainak a támogatására használják fel; különösen hangsúlyozza, hogy a PPP-knek a hazai mkkv-k kapacitásainak az építésére kell törekedniük; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a fejlesztési ügynökségeknek biztosítaniuk kell, hogy a közpénzen alapuló fejlesztésfinanszírozást a fejlődő országok helyi gazdasági hálózatainak a támogatására használják fel; különösen hangsúlyozza, hogy a PPP-knek a hazai mkkv-k kapacitásainak az építésére kell törekedniük;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönök és támogatások ötvözésében rejlő lehetőségek optimalizálása érdekében, a kedvezményezett országok és más érdekelt felek általi eredményes irányítást és felelősségvállalást biztosítandó, az ötvözési mechanizmus alkalmazására vonatkozó átlátható eljárásokat kell megállapítani; az az álláspontja, hogy a szoros elszámoltathatósághoz az átlátható gyakorlatoknak kell alapként szolgálniuk; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönök és támogatások ötvözésében rejlő lehetőségek optimalizálása érdekében, a kedvezményezett országok és más érdekelt felek általi eredményes irányítást és felelősségvállalást biztosítandó, az ötvözési mechanizmus alkalmazására vonatkozó átlátható eljárásokat kell megállapítani; az az álláspontja, hogy a szoros elszámoltathatósághoz az átlátható gyakorlatoknak kell alapként szolgálniuk;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönök és támogatások ötvözése nem old meg minden finanszírozási problémát, és nem garantálja automatikusan a kedvezményezett ország célkitűzéseivel összhangban lévő, tartós hatást, különösen ami a szociális ágazatok szükségleteit illeti; óva int e tekintetben a kedvezményes kölcsönök szociális szektorbeli – így az egészségügyben és az oktatásban megvalósuló – beruházásokhoz való felhasználásától, mivel az hátráltathatja az általános érdekű szolgáltatások nyújtását, különösen a kiszolgáltatott lakosságcsoportok számára; hangsúlyozza, hogy a szűkösen rendelkezésre álló állami támogatásokat a fogadó országok közberuházásainak támogatására kell felhasználni, amelyek esetében nem feltétlenül várható, hogy rövid vagy középtávon pénzügyileg megtérüljenek; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönök és támogatások ötvözése nem old meg minden finanszírozási problémát, és nem garantálja automatikusan a kedvezményezett ország célkitűzéseivel összhangban lévő, tartós hatást, különösen ami a szociális ágazatok szükségleteit illeti; óva int e tekintetben a kedvezményes kölcsönök szociális szektorbeli – így az egészségügyben és az oktatásban megvalósuló – beruházásokhoz való felhasználásától, mivel az hátráltathatja az általános érdekű szolgáltatások nyújtását, különösen a kiszolgáltatott lakosságcsoportok számára; hangsúlyozza, hogy a szűkösen rendelkezésre álló állami támogatásokat a fogadó országok közberuházásainak támogatására kell felhasználni, amelyek esetében nem feltétlenül várható, hogy rövid vagy középtávon pénzügyileg megtérüljenek;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönöket és támogatásokat ötvöző mechanizmusok, jóllehet pénzügyi és nem pénzügyi hasznokkal járnak, a felelősségvállalással, az eladósodottsággal és az alternatív költségekkel kapcsolatos jelentős kockázatokat is hordozhatnak, és kérdéseket vethetnek fel az eredményességet és a hatást, a források addicionalitását és a piactorzítást illetően; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönöket és támogatásokat ötvöző mechanizmusok, jóllehet pénzügyi és nem pénzügyi hasznokkal járnak, a felelősségvállalással, az eladósodottsággal és az alternatív költségekkel kapcsolatos jelentős kockázatokat is hordozhatnak, és kérdéseket vethetnek fel az eredményességet és a hatást, a források addicionalitását és a piactorzítást illetően;

| 14. | megállapítja, hogy a finanszírozáshoz és kockázatmegosztási eszközökhöz való hozzáférés a fejlődő országokban fontos előfeltétele annak, hogy működjön a kölcsönök és támogatások ötvözése; kéri ezért egy kockázatmegosztási mechanizmus létrehozását az európai fejlesztésfinanszírozási intézményekkel, valamint a nemzeti és regionális ügynökségekkel együttműködésben, a köz- és magánberuházások növelése érdekében, különösen az olyan területeken, mint a megújuló energia, az építőipar, a közlekedés és közművek, amelyeket nagy induló beruházás, nagy kockázati kitettség és gyakran tisztességtelen nemzetközi verseny jellemez; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy a finanszírozáshoz és kockázatmegosztási eszközökhöz való hozzáférés a fejlődő országokban fontos előfeltétele annak, hogy működjön a kölcsönök és támogatások ötvözése; kéri ezért egy kockázatmegosztási mechanizmus létrehozását az európai fejlesztésfinanszírozási intézményekkel, valamint a nemzeti és regionális ügynökségekkel együttműködésben, a köz- és magánberuházások növelése érdekében, különösen az olyan területeken, mint a megújuló energia, az építőipar, a közlekedés és közművek, amelyeket nagy induló beruházás, nagy kockázati kitettség és gyakran tisztességtelen nemzetközi verseny jellemez;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a kölcsönök és támogatások ötvözési folyamatának részeként fontos a PPP-k fejlesztése és az Európai Unió és az AKCS-országok közötti politikai párbeszédre és projektkoordinációra szolgáló fórum létrehozása, a fejlesztési és segélyhatékonysági célkitűzések elérése felé vezető lépésként, a világos, stabil és biztonságos környezet, a jó kormányzás és az eredményes vitarendezés garantálása mellett; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a kölcsönök és támogatások ötvözési folyamatának részeként fontos a PPP-k fejlesztése és az Európai Unió és az AKCS-országok közötti politikai párbeszédre és projektkoordinációra szolgáló fórum létrehozása, a fejlesztési és segélyhatékonysági célkitűzések elérése felé vezető lépésként, a világos, stabil és biztonságos környezet, a jó kormányzás és az eredményes vitarendezés garantálása mellett;

| 16. | biztatja az AKCS-országokat, hogy erősítsék meg az ötvözési mechanizmuson belül a PPP-k szerepének növeléséhez szükséges jogalkotási keretet; |
| --- | --- |

16.

biztatja az AKCS-országokat, hogy erősítsék meg az ötvözési mechanizmuson belül a PPP-k szerepének növeléséhez szükséges jogalkotási keretet;

| 17. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek, valamint az Európai Beruházási Banknak. |
| --- | --- |

17.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Tanácsnak, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, a regionális és nemzeti parlamenteknek, az AKCS-országokhoz kapcsolódó regionális szervezeteknek, valamint az Európai Beruházási Banknak.

ÁLLÁSFOGLALÁS (9)

az oktatással és a szakképzéssel kapcsolatos kihívásokról és lehetőségekről az AKCS-országokban

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén, |
| --- | --- |

—

Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, első alkalommal 2005. június 25-én Luxembourgban (10) és második alkalommal 2010. június 22-én Ouagadougouban (11) módosított partnerségi megállapodásra (12) (Cotonoui Megállapodás), és különösen annak az oktatás és képzés valamennyi szinten történő javításáról szóló 25. cikke (1) bekezdésének a) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között, 2000. június 23-án Cotonouban aláírt, első alkalommal 2005. június 25-én Luxembourgban (10) és második alkalommal 2010. június 22-én Ouagadougouban (11) módosított partnerségi megállapodásra (12) (Cotonoui Megállapodás), és különösen annak az oktatás és képzés valamennyi szinten történő javításáról szóló 25. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

| — | tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra, különösen az egyetemes alapfokú oktatás eléréséről szóló 2A. célra és az alap- és középfokú oktatásban a nemek közötti egyenlőtlenség lehetőleg 2005-ig, az oktatás valamennyi szintjén pedig legkésőbb 2015-ig történő megszüntetésére vonatkozó 3A. célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokra, különösen az egyetemes alapfokú oktatás eléréséről szóló 2A. célra és az alap- és középfokú oktatásban a nemek közötti egyenlőtlenség lehetőleg 2005-ig, az oktatás valamennyi szintjén pedig legkésőbb 2015-ig történő megszüntetésére vonatkozó 3A. célra,

| — | tekintettel az oktatásban alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló UNESCO-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatásban alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló UNESCO-egyezményre,

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló, 2012. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2011. évi uniós jelentésről szóló, 2012. október 25-i európai parlamenti állásfoglalásra (13),

| — | tekintettel a „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” mozgalom thaiföldi Jomtienben történt létrehozására és a mindenki számára hozzáférhető oktatásról szóló nyilatkozat 1990. március 9-aláírására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” mozgalom thaiföldi Jomtienben történt létrehozására és a mindenki számára hozzáférhető oktatásról szóló nyilatkozat 1990. március 9-aláírására,

| — | tekintettel a „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” keretében a szenegáli Dakarban, 2000. április 28-án az Oktatási Világfórumon elfogadott célokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” keretében a szenegáli Dakarban, 2000. április 28-án az Oktatási Világfórumon elfogadott célokra,

| — | tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2012. június 22-én, Rio de Janieiróban tartott ENSZ-konferencia (Rio+20) „A jövő, amelyet akarunk” című következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fenntartható fejlődésről szóló, 2012. június 22-én, Rio de Janieiróban tartott ENSZ-konferencia (Rio+20) „A jövő, amelyet akarunk” című következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára által 2012 szeptemberében elindított ötéves „Első a globális oktatás” kezdeményezésre (Global Education First Initiative – GEFI), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára által 2012 szeptemberében elindított ötéves „Első a globális oktatás” kezdeményezésre (Global Education First Initiative – GEFI),

| — | tekintettel az UNESCO és az UNICEF által 2013 szeptemberében közzétett, a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend keretében az oktatásra irányuló globális tematikus konzultációról szóló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNESCO és az UNICEF által 2013 szeptemberében közzétett, a 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrend keretében az oktatásra irányuló globális tematikus konzultációról szóló jelentésre,

| — | tekintettel a „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” globális ülésén, az omani Muscatban, 2014. május 14-én elfogadott muscati megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” globális ülésén, az omani Muscatban, 2014. május 14-én elfogadott muscati megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ az oktatáshoz való joggal foglalkozó különleges előadója, Kishore Singh 2014. szeptember 24-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ az oktatáshoz való joggal foglalkozó különleges előadója, Kishore Singh 2014. szeptember 24-i jelentésére,

| — | tekintettel az Afrikai Unió műszaki és szakképzés Afrikában való újjáélesztésére irányuló stratégiáról szóló, 2007. május 31-i dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió műszaki és szakképzés Afrikában való újjáélesztésére irányuló stratégiáról szóló, 2007. május 31-i dokumentumára,

| — | tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.717/14/fin), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szociális Ügyi és Környezetvédelmi Bizottság jelentésére (ACP-EU/101.717/14/fin),

| A. | mivel a Cotonoui Megállapodás felszólít arra, hogy szenteljenek külön figyelmet a szociális ágazatokban a kiadások megfelelő szintjének biztosítására, ideértve az oktatás és képzés valamennyi szinten történő javítását, a felsőoktatási képesítések elismerésén való munkálkodást, minőségbiztosítási rendszerek létrehozását az oktatás – ezen belül az online vagy más nem hagyományos módszerekkel nyújtott oktatás és képzés – számára, valamint a technikai kapacitás és készségek kiépítését; |
| --- | --- |

A.

mivel a Cotonoui Megállapodás felszólít arra, hogy szenteljenek külön figyelmet a szociális ágazatokban a kiadások megfelelő szintjének biztosítására, ideértve az oktatás és képzés valamennyi szinten történő javítását, a felsőoktatási képesítések elismerésén való munkálkodást, minőségbiztosítási rendszerek létrehozását az oktatás – ezen belül az online vagy más nem hagyományos módszerekkel nyújtott oktatás és képzés – számára, valamint a technikai kapacitás és készségek kiépítését;

| B. | mivel az 1990-ben, Jomtienben elindított, majd 2000-ben, Dakarban megerősített, az egész világra kiterjedő „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” (EFA) mozgalom az utóbbi évtizedekben az oktatás iránt vállalt legfontosabb elkötelezettség, és jelentős előrelépés előmozdításához járult hozzá az oktatásban; |
| --- | --- |

B.

mivel az 1990-ben, Jomtienben elindított, majd 2000-ben, Dakarban megerősített, az egész világra kiterjedő „Mindenki számára hozzáférhető oktatás” (EFA) mozgalom az utóbbi évtizedekben az oktatás iránt vállalt legfontosabb elkötelezettség, és jelentős előrelépés előmozdításához járult hozzá az oktatásban;

| C. | mivel az „Első a globális oktatás” kezdeményezés célja az EFA céljai és az oktatással kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok felé tett előrehaladás felgyorsítása, különösen a szereplők széles körének összefogása a 2015-ig tartó végső erőfeszítéshez, amely arra irányul, hogy a fejlesztési menetrendek középpontjába állítsák a minőségi, releváns és átalakítást véghez vivő oktatást, és tartós globális érdekképviseleti erőfeszítések révén kampányoljanak az oktatáshoz szükséges finanszírozás mellett; |
| --- | --- |

C.

mivel az „Első a globális oktatás” kezdeményezés célja az EFA céljai és az oktatással kapcsolatos millenniumi fejlesztési célok felé tett előrehaladás felgyorsítása, különösen a szereplők széles körének összefogása a 2015-ig tartó végső erőfeszítéshez, amely arra irányul, hogy a fejlesztési menetrendek középpontjába állítsák a minőségi, releváns és átalakítást véghez vivő oktatást, és tartós globális érdekképviseleti erőfeszítések révén kampányoljanak az oktatáshoz szükséges finanszírozás mellett;

| D. | mivel nem valószínű, hogy az EFA menetrendjét és az oktatással kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokat 2015-re elérik, és mivel el kell ismerni, hogy az EFA menetrendje továbbra is releváns, különösen hat, a korai tanulástól kezdve a felnőttek írástudásán át az oktatás minőségéig az alapvető oktatás valamennyi szempontját felölelő cél tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel nem valószínű, hogy az EFA menetrendjét és az oktatással kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokat 2015-re elérik, és mivel el kell ismerni, hogy az EFA menetrendje továbbra is releváns, különösen hat, a korai tanulástól kezdve a felnőttek írástudásán át az oktatás minőségéig az alapvető oktatás valamennyi szempontját felölelő cél tekintetében;

| E. | mivel összefüggés van a gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai fejlettség szintje és a millenniumi fejlesztési célok és az EFA-célok elérése terén valamely ország által elérhető előrelépés között; mivel az oktatáshoz való hozzáférés és a valamennyi fiatalnak, különösen a lányoknak és a fogyatékossággal élő fiataloknak biztosított oktatási kínálat szintjének javítása önmagában is segíthet e célok és más fejlesztési célok elérésében; |
| --- | --- |

E.

mivel összefüggés van a gazdasági, társadalmi, kulturális és politikai fejlettség szintje és a millenniumi fejlesztési célok és az EFA-célok elérése terén valamely ország által elérhető előrelépés között; mivel az oktatáshoz való hozzáférés és a valamennyi fiatalnak, különösen a lányoknak és a fogyatékossággal élő fiataloknak biztosított oktatási kínálat szintjének javítása önmagában is segíthet e célok és más fejlesztési célok elérésében;

| F. | mivel több mint 57 millió gyermek és 69 millió serdülő még mindig nem fér hozzá tényleges alapvető oktatáshoz; mivel a becslések szerint 2011-ben 774 millió felnőtt volt analfabéta, akiknek csaknem kétharmada nő, és legalább 250 millió gyermek nem tudott olvasni, írni vagy alapvető számolási műveleteket elvégezni, még azután sem, hogy legalább négy évet iskolában töltött; |
| --- | --- |

F.

mivel több mint 57 millió gyermek és 69 millió serdülő még mindig nem fér hozzá tényleges alapvető oktatáshoz; mivel a becslések szerint 2011-ben 774 millió felnőtt volt analfabéta, akiknek csaknem kétharmada nő, és legalább 250 millió gyermek nem tudott olvasni, írni vagy alapvető számolási műveleteket elvégezni, még azután sem, hogy legalább négy évet iskolában töltött;

| G. | mivel a formális iskolai tanulmányok el nem végzése, az alapvető készségek nem elégséges szintű elsajátítása és az oktatás gyenge minősége és relevanciája komoly problémák, és mivel az oktatás valamennyi szintjén tartós egyenlőtlenségek állnak fenn a hozzáférés, a részvétel és a tanulási eredmények terén, különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok és a kisebbségek esetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a formális iskolai tanulmányok el nem végzése, az alapvető készségek nem elégséges szintű elsajátítása és az oktatás gyenge minősége és relevanciája komoly problémák, és mivel az oktatás valamennyi szintjén tartós egyenlőtlenségek állnak fenn a hozzáférés, a részvétel és a tanulási eredmények terén, különösen a legkiszolgáltatottabb csoportok és a kisebbségek esetében;

| H. | mivel az ENSZ az oktatáshoz való joggal foglalkozó különleges előadójának 2014-es jelentése leírja, hogy ahol fokozottan privatizálták az oktatást, az súlyosbíthatja a marginalizálódást és a kirekesztést, és előmozdítja az oktatáshoz való hozzáférés egyenlőtlenségét a már egyébként is kiszolgáltatott csoportok, így a lányok, a fogyatékossággal élő gyermekek és az etnikai kisebbségek esetében, és ezáltal állandósítja a tágabb egyenlőtlenségeket a társadalomban; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ az oktatáshoz való joggal foglalkozó különleges előadójának 2014-es jelentése leírja, hogy ahol fokozottan privatizálták az oktatást, az súlyosbíthatja a marginalizálódást és a kirekesztést, és előmozdítja az oktatáshoz való hozzáférés egyenlőtlenségét a már egyébként is kiszolgáltatott csoportok, így a lányok, a fogyatékossággal élő gyermekek és az etnikai kisebbségek esetében, és ezáltal állandósítja a tágabb egyenlőtlenségeket a társadalomban;

| I. | mivel az oktatási és képzési intézményekben a megfelelő megközelítési lehetőségek hiánya akadályozza a fogyatékossággal élők beilleszkedését az oktatáshoz való alapvető joguk gyakorlása során; |
| --- | --- |

I.

mivel az oktatási és képzési intézményekben a megfelelő megközelítési lehetőségek hiánya akadályozza a fogyatékossággal élők beilleszkedését az oktatáshoz való alapvető joguk gyakorlása során;

| J. | mivel a nemek közötti egyenlőtlenség az oktatásban különösen aggályos, minthogy 2011-re az alapfokú oktatásban mindössze az országok 60 %-a, a középfokú oktatásban pedig 38 %-a érte el a nemek közötti számbeli egyenlőséget; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemek közötti egyenlőtlenség az oktatásban különösen aggályos, minthogy 2011-re az alapfokú oktatásban mindössze az országok 60 %-a, a középfokú oktatásban pedig 38 %-a érte el a nemek közötti számbeli egyenlőséget;

| K. | mivel sok AKCS-országban súlyos hiány áll fenn az oktatásra és szakképzésre fordítható pénzügyi források terén, az ágazat tekintetében mind nemzeti, mind nemzetközi szinten, ami súlyosan aláássa a minőségi oktatás mindenki számára történő hozzáférhetővé tétele felé tett haladást; |
| --- | --- |

K.

mivel sok AKCS-országban súlyos hiány áll fenn az oktatásra és szakképzésre fordítható pénzügyi források terén, az ágazat tekintetében mind nemzeti, mind nemzetközi szinten, ami súlyosan aláássa a minőségi oktatás mindenki számára történő hozzáférhetővé tétele felé tett haladást;

| L. | mivel az inkluzív és hozzáférhető, jó minőségű formális és informális oktatás mindenki számára történő biztosítása kulcsfontosságú a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez és a peremre szorult közösségek és alulreprezentált személyek, különösen a nők és a lányok helyzetének megerősítéséhez, és így hozzájárul az aktív polgári szerepvállaláshoz, a nyitott és dinamikus közszférához és a jobb demokratikus irányításhoz; |
| --- | --- |

L.

mivel az inkluzív és hozzáférhető, jó minőségű formális és informális oktatás mindenki számára történő biztosítása kulcsfontosságú a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentéséhez és a peremre szorult közösségek és alulreprezentált személyek, különösen a nők és a lányok helyzetének megerősítéséhez, és így hozzájárul az aktív polgári szerepvállaláshoz, a nyitott és dinamikus közszférához és a jobb demokratikus irányításhoz;

| M. | mivel a nők és lányok helyzetének az oktatás révén történő megerősítése kulcsfontosságú a társadalmakban a nemek közötti egyenlőtlenségek leküzdéséhez, és azt az AKCS-országokban az oktatáspolitika központi elemévé kell tenni; mivel másrészt a nők és lányok oktatáshoz való hozzáférésének hiánya hozzájárul a köz-, társadalmi és politikai szférában való alulreprezentáltságukhoz; |
| --- | --- |

M.

mivel a nők és lányok helyzetének az oktatás révén történő megerősítése kulcsfontosságú a társadalmakban a nemek közötti egyenlőtlenségek leküzdéséhez, és azt az AKCS-országokban az oktatáspolitika központi elemévé kell tenni; mivel másrészt a nők és lányok oktatáshoz való hozzáférésének hiánya hozzájárul a köz-, társadalmi és politikai szférában való alulreprezentáltságukhoz;

| N. | mivel bizonyos AKCS-országokban, különösen Nigériában, Kenyában és a szomszédos országokban a gyermekek és az oktatási intézményekben dolgozó személyzet elleni erőszak és a támadások gyakoribbá válása figyelhető meg; |
| --- | --- |

N.

mivel bizonyos AKCS-országokban, különösen Nigériában, Kenyában és a szomszédos országokban a gyermekek és az oktatási intézményekben dolgozó személyzet elleni erőszak és a támadások gyakoribbá válása figyelhető meg;

| O. | mivel az EFA-célok és a millenniumi fejlesztési célok elfogadása óta jelentős társadalmi-gazdasági és demográfiai átalakulások mentek végbe, és a tudáson alapuló gazdaságokhoz szükséges tudás, készségek és kompetenciák típusát és mértékét illetően is változnak a követelmények; |
| --- | --- |

O.

mivel az EFA-célok és a millenniumi fejlesztési célok elfogadása óta jelentős társadalmi-gazdasági és demográfiai átalakulások mentek végbe, és a tudáson alapuló gazdaságokhoz szükséges tudás, készségek és kompetenciák típusát és mértékét illetően is változnak a követelmények;

| P. | mivel a fenntartható fejlesztési célok következő generációjának – különösen az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés, a teljes és termelékeny foglalkoztatás és a tisztességes munka mindenki számára történő biztosításának elérésére irányuló céloknak a – középpontjában a fiatalok állnak; |
| --- | --- |

P.

mivel a fenntartható fejlesztési célok következő generációjának – különösen az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés, a teljes és termelékeny foglalkoztatás és a tisztességes munka mindenki számára történő biztosításának elérésére irányuló céloknak a – középpontjában a fiatalok állnak;

| Q. | mivel az elitelvándorlás jelentős kihívást jelent az AKCS-országok gazdaságai számára, amelyet korlátozott erőforrásaikkal nem tudnak megoldani; |
| --- | --- |

Q.

mivel az elitelvándorlás jelentős kihívást jelent az AKCS-országok gazdaságai számára, amelyet korlátozott erőforrásaikkal nem tudnak megoldani;

| R. | mivel az oktatás kulcsfontosságú lehet nemcsak a környezet fenntarthatósága, az egészségügy és a gazdasági növekedés, valamint általában a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása, hanem a béketeremtés szempontjából is; mivel az oktatás biztosíthatja – talán minden más szektornál jobban – a béke nagymértékben látható korai eredményeit, amelyektől a békemegállapodások túlélése függhet; mivel ha az oktatási rendszerek inkluzívak, fenntartható és méltányos gazdasági fejlődést teremthetnek, és ha azok a kölcsönös megértéshez, a toleranciához és a tisztelethez vezető szemléletmódot mozdítanak elő, csökkenthetik a társadalmak erőszakos konfliktus iránti fogékonyságát; |
| --- | --- |

R.

mivel az oktatás kulcsfontosságú lehet nemcsak a környezet fenntarthatósága, az egészségügy és a gazdasági növekedés, valamint általában a millenniumi fejlesztési célok megvalósítása, hanem a béketeremtés szempontjából is; mivel az oktatás biztosíthatja – talán minden más szektornál jobban – a béke nagymértékben látható korai eredményeit, amelyektől a békemegállapodások túlélése függhet; mivel ha az oktatási rendszerek inkluzívak, fenntartható és méltányos gazdasági fejlődést teremthetnek, és ha azok a kölcsönös megértéshez, a toleranciához és a tisztelethez vezető szemléletmódot mozdítanak elő, csökkenthetik a társadalmak erőszakos konfliktus iránti fogékonyságát;

| S. | mivel rugalmas oktatási rendszerre van szükség (iskolák, tanárok, egyetemek és igazgatás), amely rendelkezik a szokásos és a rendkívüli kihívások kezeléséhez szükséges önbizalommal és módszerekkel, és stabil családi környezethez kapcsolódik; mivel a család szerepe alapvető az egész életen át tartó fejlődéshez és különösen a gyermekkor ideje alatti fejlődéshez, az értékek és a személyes készségek szempontjából; |
| --- | --- |

S.

mivel rugalmas oktatási rendszerre van szükség (iskolák, tanárok, egyetemek és igazgatás), amely rendelkezik a szokásos és a rendkívüli kihívások kezeléséhez szükséges önbizalommal és módszerekkel, és stabil családi környezethez kapcsolódik; mivel a család szerepe alapvető az egész életen át tartó fejlődéshez és különösen a gyermekkor ideje alatti fejlődéshez, az értékek és a személyes készségek szempontjából;

| T. | mivel biztosítani kell, hogy az oktatási rendszerek tiszteletben tartsák az AKCS-országok kultúráját és hagyományait, hogy elérhető legyen az innováció és a hagyomány megfelelő együttese, és biztosítani lehessen, hogy a képzés az AKCS-országokban biztosítsa a kedvezményezettek számára a szükséges készségeket a tanítás és az érintett országok sajátos jellemzőinek megőrzése területén; |
| --- | --- |

T.

mivel biztosítani kell, hogy az oktatási rendszerek tiszteletben tartsák az AKCS-országok kultúráját és hagyományait, hogy elérhető legyen az innováció és a hagyomány megfelelő együttese, és biztosítani lehessen, hogy a képzés az AKCS-országokban biztosítsa a kedvezményezettek számára a szükséges készségeket a tanítás és az érintett országok sajátos jellemzőinek megőrzése területén;

| U. | mivel az irányítási struktúrák széttöredezettsége és alacsony kapacitása, a munkaerőpiaccal való kapcsolatok hiánya, a gyengén képzett tanárok és a gyenge infrastruktúrák megakadályozzák, hogy a szakképzés képessé tegye az embereket arra, hogy maradéktalanul kibontakoztassák képességeiket, és meg tudják ragadni a társadalmi és foglalkoztatási lehetőségeket; |
| --- | --- |

U.

mivel az irányítási struktúrák széttöredezettsége és alacsony kapacitása, a munkaerőpiaccal való kapcsolatok hiánya, a gyengén képzett tanárok és a gyenge infrastruktúrák megakadályozzák, hogy a szakképzés képessé tegye az embereket arra, hogy maradéktalanul kibontakoztassák képességeiket, és meg tudják ragadni a társadalmi és foglalkoztatási lehetőségeket;

| V. | mivel a 10. EFA keretében az EDULINK és a felsőoktatásnak és a kutatásnak szóló, az EU által finanszírozott és az AKCS titkársága által végrehajtott AKCS–EU tudományos és technológiai programok kiváló alapot teremtenek az oktatás és a műszaki képzés területén folytatott együttműködéshez; |
| --- | --- |

V.

mivel a 10. EFA keretében az EDULINK és a felsőoktatásnak és a kutatásnak szóló, az EU által finanszírozott és az AKCS titkársága által végrehajtott AKCS–EU tudományos és technológiai programok kiváló alapot teremtenek az oktatás és a műszaki képzés területén folytatott együttműködéshez;

| W. | mivel a jobb oktatás céljainak eléréséhez a szükséges képesítésekkel rendelkező tanárokra és professzorokra van szükség; mivel minden országot arra kell biztatni, hogy mozdítsa elő az oktatók egész életen át tartó tanulásának biztosításához szükséges struktúrákat, az oktatás szintjének javításában kulcsszerepet játszó tényezőként; |
| --- | --- |

W.

mivel a jobb oktatás céljainak eléréséhez a szükséges képesítésekkel rendelkező tanárokra és professzorokra van szükség; mivel minden országot arra kell biztatni, hogy mozdítsa elő az oktatók egész életen át tartó tanulásának biztosításához szükséges struktúrákat, az oktatás szintjének javításában kulcsszerepet játszó tényezőként;

| X. | mivel az oktatás fenntartható szervezése, finanszírozása és irányítása segíthet az országoknak gazdasági és társadalmi célkitűzéseik elérésében; |
| --- | --- |

X.

mivel az oktatás fenntartható szervezése, finanszírozása és irányítása segíthet az országoknak gazdasági és társadalmi célkitűzéseik elérésében;

| Y. | mivel a magánszektor értékesen hozzájárulhat az oktatáshoz, nemcsak a felsőoktatási intézmények finanszírozása révén, hanem az AKCS-országokban az innováció elősegítése és a vállalkozás előmozdítása révén is; |
| --- | --- |

Y.

mivel a magánszektor értékesen hozzájárulhat az oktatáshoz, nemcsak a felsőoktatási intézmények finanszírozása révén, hanem az AKCS-országokban az innováció elősegítése és a vállalkozás előmozdítása révén is;

| Z. | mivel az oktatás szükségszerűen összefügg a társadalmi befogadással és az aktív polgári szerepvállalással; |
| --- | --- |

Z.

mivel az oktatás szükségszerűen összefügg a társadalmi befogadással és az aktív polgári szerepvállalással;

| AA. | mivel a magánszektorbeli keresletnek a fiatalok számára nyújtott képzéssel való egyeztetése segíthet két fontos célkitűzés elérésében: munkalehetőségeket teremthet a fiatalok számára és gazdasági növekedést generálhat az AKCS-országok számára; |
| --- | --- |

AA.

mivel a magánszektorbeli keresletnek a fiatalok számára nyújtott képzéssel való egyeztetése segíthet két fontos célkitűzés elérésében: munkalehetőségeket teremthet a fiatalok számára és gazdasági növekedést generálhat az AKCS-országok számára;

| 1. | elismeri, hogy égető szükség van arra, hogy az AKCS-országok új és előre tekintő oktatási és képzési programmal rendelkezzenek, amely mélységét és hatókörét tekintve túlmutat a jelenlegi célokon, valamint biztosítja az emberek számára azokat az ismereteket, kompetenciákat és értékeket, amelyekre szükségük van a társadalmaink és gazdaságaink előtt álló számos kihívás kezeléséhez; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy égető szükség van arra, hogy az AKCS-országok új és előre tekintő oktatási és képzési programmal rendelkezzenek, amely mélységét és hatókörét tekintve túlmutat a jelenlegi célokon, valamint biztosítja az emberek számára azokat az ismereteket, kompetenciákat és értékeket, amelyekre szükségük van a társadalmaink és gazdaságaink előtt álló számos kihívás kezeléséhez;

| 2. | hangsúlyozza a magas színvonalú gyakornoki programokba való befektetés számos előnyét, amelyek például a jobb szakmai készségek, a szakmai identitás kialakulása és a több munkalehetőség; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a magas színvonalú gyakornoki programokba való befektetés számos előnyét, amelyek például a jobb szakmai készségek, a szakmai identitás kialakulása és a több munkalehetőség;

| 3. | elismeri, hogy az oktatás a családok és az iskolák közös felelőssége, és kéri az ahhoz szükséges intézkedések elfogadását, hogy támogassák a családokat nevelő szerepük betöltésében; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy az oktatás a családok és az iskolák közös felelőssége, és kéri az ahhoz szükséges intézkedések elfogadását, hogy támogassák a családokat nevelő szerepük betöltésében;

| 4. | kéri az AKCS-országokat, hogy számolják fel a gyermekmunkát, és az iskolai hozzáférés bővítésével, az iskolák színvonalának javításával és az iskolai költségek csökkentésével javítsák az oktatást; |
| --- | --- |

4.

kéri az AKCS-országokat, hogy számolják fel a gyermekmunkát, és az iskolai hozzáférés bővítésével, az iskolák színvonalának javításával és az iskolai költségek csökkentésével javítsák az oktatást;

| 5. | sürgeti az AKCS-országokat, hogy biztosítsanak második esélyt kínáló oktatási programokat, hogy olvasási, írási és számolási készségekkel, valamint alapvető életvezetési készségekkel lássák el az arra rászorulókat; |
| --- | --- |

5.

sürgeti az AKCS-országokat, hogy biztosítsanak második esélyt kínáló oktatási programokat, hogy olvasási, írási és számolási készségekkel, valamint alapvető életvezetési készségekkel lássák el az arra rászorulókat;

| 6. | emlékeztet arra, hogy az oktatás kritikus szerepet játszik a különböző családi és társadalmi-gazdasági hátterű gyermekek életesélyeinek kiegyenlítésében; kéri a hat EFA-cél maradéktalan végrehajtását, az alapfokú oktatásra helyezve a hangsúlyt, az átfogó kora gyermekkori gondozás és oktatás bővítése és javítása céljából, különösen a legrászorulóbb és leghátrányosabb helyzetű gyermekek számára, valamint annak biztosítása céljából, hogy valamennyi gyermek, különösen a lányok, a nehéz körülmények között élők és az etnikai kisebbségekhez tartozók jó minőségű, ingyenes és kötelező alapfokú oktatáshoz férjenek hozzá, és azt el is végezzék; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy az oktatás kritikus szerepet játszik a különböző családi és társadalmi-gazdasági hátterű gyermekek életesélyeinek kiegyenlítésében; kéri a hat EFA-cél maradéktalan végrehajtását, az alapfokú oktatásra helyezve a hangsúlyt, az átfogó kora gyermekkori gondozás és oktatás bővítése és javítása céljából, különösen a legrászorulóbb és leghátrányosabb helyzetű gyermekek számára, valamint annak biztosítása céljából, hogy valamennyi gyermek, különösen a lányok, a nehéz körülmények között élők és az etnikai kisebbségekhez tartozók jó minőségű, ingyenes és kötelező alapfokú oktatáshoz férjenek hozzá, és azt el is végezzék;

| 7. | kéri, hogy valamennyi fiatal tanulási szükségleteit elégítsék ki a megfelelő tanulási és életvezetési készségeket nyújtó programokhoz való méltányos hozzáférés révén, azzal a céllal, hogy 50 %-os javulást érjenek el a felnőttek írástudása terén, különösen a nők, a sajátos nevelési igényű személyek, a nomád csoportok, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek, a menekültek és más kiszolgáltatott csoportok esetében, valamint valamennyi felnőtt alapfokú oktatáshoz és folyamatos továbbképzéshez való méltányos hozzáférése terén; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy valamennyi fiatal tanulási szükségleteit elégítsék ki a megfelelő tanulási és életvezetési készségeket nyújtó programokhoz való méltányos hozzáférés révén, azzal a céllal, hogy 50 %-os javulást érjenek el a felnőttek írástudása terén, különösen a nők, a sajátos nevelési igényű személyek, a nomád csoportok, a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek, a menekültek és más kiszolgáltatott csoportok esetében, valamint valamennyi felnőtt alapfokú oktatáshoz és folyamatos továbbképzéshez való méltányos hozzáférése terén;

| 8. | kéri a nemek közötti egyenlőtlenség megszüntetését az oktatás valamennyi szintjén, a hangsúlyt a lányok jó minőségű oktatáshoz való teljes körű és egyenlő hozzáférésére és a végzettség megszerzésére helyezve; felhívja az AKCS-országokat az olyan problémák kezelésére, mint a nem megfelelő színvonalú higiénia és a higiéniai védelem nem megfelelő színvonalú biztosítása, ami hatással lehet különösen a pubertáskort elérő fiatal lányok lemorzsolódási arányaira; |
| --- | --- |

8.

kéri a nemek közötti egyenlőtlenség megszüntetését az oktatás valamennyi szintjén, a hangsúlyt a lányok jó minőségű oktatáshoz való teljes körű és egyenlő hozzáférésére és a végzettség megszerzésére helyezve; felhívja az AKCS-országokat az olyan problémák kezelésére, mint a nem megfelelő színvonalú higiénia és a higiéniai védelem nem megfelelő színvonalú biztosítása, ami hatással lehet különösen a pubertáskort elérő fiatal lányok lemorzsolódási arányaira;

| 9. | kéri az oktatás minőségének valamennyi szempontból történő javítását és a kiválóság biztosítását, hogy mindenki elismert és mérhető tanulási eredményt érjen el, különösen az írási, olvasási, számolási és alapvető életvezetési készségek terén, amelyek kulcsfontosságúak az ILO „Tisztességes munka mindenki számára” menetrendjében kitűzött stratégiai célok eléréséhez; társadalmi mutatók bevezetését kéri az elért eredmények méréséhez; |
| --- | --- |

9.

kéri az oktatás minőségének valamennyi szempontból történő javítását és a kiválóság biztosítását, hogy mindenki elismert és mérhető tanulási eredményt érjen el, különösen az írási, olvasási, számolási és alapvető életvezetési készségek terén, amelyek kulcsfontosságúak az ILO „Tisztességes munka mindenki számára” menetrendjében kitűzött stratégiai célok eléréséhez; társadalmi mutatók bevezetését kéri az elért eredmények méréséhez;

| 10. | felhívja az AKCS-országokat, hogy törekedjenek fenntartható, méltányos és önellátó gazdasági fejlődés elérésére, hogy ki tudják elégíteni a méltányos hozzáférés és a minőségi oktatás, a felnőttek írástudása, az egész életen át tartó tanulás és a készségek elsajátítása iránti igényt valamennyi polgár számára; egyformán hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a középfokú oktatás tartalmát jobban összhangba hozzák a munkaerő-piaci igényekkel; kéri különösen, hogy a műszaki és szakképzés vegye célba a Szubszaharai-Afrika informális szektorának sajátos szükségleteit, és vegye figyelembe annak kényszereit, hogy az egész gazdaságot szolgálja ki, és ne korlátozódjon nagyrészt a modern ipari ágazat számára történő képzésre; |
| --- | --- |

10.

felhívja az AKCS-országokat, hogy törekedjenek fenntartható, méltányos és önellátó gazdasági fejlődés elérésére, hogy ki tudják elégíteni a méltányos hozzáférés és a minőségi oktatás, a felnőttek írástudása, az egész életen át tartó tanulás és a készségek elsajátítása iránti igényt valamennyi polgár számára; egyformán hangsúlyozza annak szükségességét is, hogy a középfokú oktatás tartalmát jobban összhangba hozzák a munkaerő-piaci igényekkel; kéri különösen, hogy a műszaki és szakképzés vegye célba a Szubszaharai-Afrika informális szektorának sajátos szükségleteit, és vegye figyelembe annak kényszereit, hogy az egész gazdaságot szolgálja ki, és ne korlátozódjon nagyrészt a modern ipari ágazat számára történő képzésre;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az oktatásba és képzésbe való beruházás alapvető a jobb jövőhöz, a kulcskompetenciákhoz és új készségekhez, amelyek új lehetőségeket biztosítanak az emberek számára, és emellett hosszú távon megteremtik a gazdasági fejlődés és a társadalmi fejlődés alapjait; hangsúlyozza, hogy egy, a specifikus készségek területén az általános tudás javítására szolgáló új nyelvtanulási stratégia kialakítása elősegíti majd a diákok mobilitását; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az oktatásba és képzésbe való beruházás alapvető a jobb jövőhöz, a kulcskompetenciákhoz és új készségekhez, amelyek új lehetőségeket biztosítanak az emberek számára, és emellett hosszú távon megteremtik a gazdasági fejlődés és a társadalmi fejlődés alapjait; hangsúlyozza, hogy egy, a specifikus készségek területén az általános tudás javítására szolgáló új nyelvtanulási stratégia kialakítása elősegíti majd a diákok mobilitását;

| 12. | kéri, hogy az oktatás szerepeljen önálló célként, a méltányos és inkluzív, minőségi oktatás és az egész életen át tartó tanulás mindenki számára történő, 2030-ig elérendő biztosítása pedig szerepeljen átfogó célként a 2015 utáni időszakra vonatkozó tágabb fejlesztési menetrendben; megjegyzi e tekintetben, hogy a szakképzés fontos szerepet fog játszani annak biztosításában, hogy a fiatalok és a felnőttek rendelkezzenek a tisztességes munkához és élethez szükséges készségekkel; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy az oktatás szerepeljen önálló célként, a méltányos és inkluzív, minőségi oktatás és az egész életen át tartó tanulás mindenki számára történő, 2030-ig elérendő biztosítása pedig szerepeljen átfogó célként a 2015 utáni időszakra vonatkozó tágabb fejlesztési menetrendben; megjegyzi e tekintetben, hogy a szakképzés fontos szerepet fog játszani annak biztosításában, hogy a fiatalok és a felnőttek rendelkezzenek a tisztességes munkához és élethez szükséges készségekkel;

| 13. | felhívja az AKCS-államokat, hogy hajtsák végre az „Incshoni nyilatkozat az oktatásról (2030): az inkluzív és méltányos minőségi oktatás és egész életen át tartó tanulás felé” című dokumentumot és a soron következő cselekvési keretet, amelyet a 2015 szeptemberében, New Yorkban tartandó ENSZ különleges csúcstalálkozón 4. fenntartható fejlesztési célként fognak elfogadni; |
| --- | --- |

13.

felhívja az AKCS-államokat, hogy hajtsák végre az „Incshoni nyilatkozat az oktatásról (2030): az inkluzív és méltányos minőségi oktatás és egész életen át tartó tanulás felé” című dokumentumot és a soron következő cselekvési keretet, amelyet a 2015 szeptemberében, New Yorkban tartandó ENSZ különleges csúcstalálkozón 4. fenntartható fejlesztési célként fognak elfogadni;

| 14. | felhívja az AKCS-államokat, hogy dolgozzanak ki innovatív stratégiákat általában a tanárképzési programok és különösen a tanárok életkörülményeinek javítása, valamint a tanárok iskolákban való megtartásának garantálása céljából; |
| --- | --- |

14.

felhívja az AKCS-államokat, hogy dolgozzanak ki innovatív stratégiákat általában a tanárképzési programok és különösen a tanárok életkörülményeinek javítása, valamint a tanárok iskolákban való megtartásának garantálása céljából;

| 15. | felhívja az AKCS-államokat, hogy a szakképzés támogatása érdekében helyezzenek megfelelő hangsúlyt az olyan tantárgyakra, mint az információtechnológia, az állampolgári ismeretek, a képzőművészetek és a testnevelés, és végezzék el az e tantárgyak tanterveiben szükséges javításokat; |
| --- | --- |

15.

felhívja az AKCS-államokat, hogy a szakképzés támogatása érdekében helyezzenek megfelelő hangsúlyt az olyan tantárgyakra, mint az információtechnológia, az állampolgári ismeretek, a képzőművészetek és a testnevelés, és végezzék el az e tantárgyak tanterveiben szükséges javításokat;

| 16. | felhívja az AKCS-államokat, hogy bátorítsák a magánszektort arra, hogy töltse be szerepét az oktatás és a szakképzés fejlesztésében; |
| --- | --- |

16.

felhívja az AKCS-államokat, hogy bátorítsák a magánszektort arra, hogy töltse be szerepét az oktatás és a szakképzés fejlesztésében;

| 17. | felhívja az AKCS-államokat, hogy különféle ösztönző rendszerek és más releváns stratégiák révén kezeljék az iskolai végzettséghez és a jó minőségű szakképzés elvégzéséhez való igazságos hozzáférést a társadalom vidéki, hátrányos helyzetű, nehezen elérhető és peremre szorult csoportjai számára; |
| --- | --- |

17.

felhívja az AKCS-államokat, hogy különféle ösztönző rendszerek és más releváns stratégiák révén kezeljék az iskolai végzettséghez és a jó minőségű szakképzés elvégzéséhez való igazságos hozzáférést a társadalom vidéki, hátrányos helyzetű, nehezen elérhető és peremre szorult csoportjai számára;

| 18. | felhívja az AKCS-államokat, hogy alapfokú és középfokú iskolai tanterveikben tartsák tiszteletben a kulturális, erkölcsi és vallási értékeket és egyéb értékeket, így az önállóságot és a független gondolkodást, és birkózzanak meg a radikalizálódás mindenfajta – akár a tanári kar részéről, akár külső befolyás miatt felmerülő – formájával; |
| --- | --- |

18.

felhívja az AKCS-államokat, hogy alapfokú és középfokú iskolai tanterveikben tartsák tiszteletben a kulturális, erkölcsi és vallási értékeket és egyéb értékeket, így az önállóságot és a független gondolkodást, és birkózzanak meg a radikalizálódás mindenfajta – akár a tanári kar részéről, akár külső befolyás miatt felmerülő – formájával;

| 19. | kéri, hogy az AKCS-államok oktatási programjai regionális integráció és együttműködés révén foglalkozzanak a közös oktatási kihívásokkal, különösen a felsőoktatás és a műszaki és szakképzés területén; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy az AKCS-államok oktatási programjai regionális integráció és együttműködés révén foglalkozzanak a közös oktatási kihívásokkal, különösen a felsőoktatás és a műszaki és szakképzés területén;

| 20. | az AKCS-országok oktatási és képzési programjainak előrelátó társadalmi és környezeti megközelítését kéri, amely foglalkozik a fenntartható fejlődésre vonatkozó, valamint az ikt és az új technológiák területén történő oktatás szükségességével; felhívja az AKCS-államokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat és fektessenek be a vállalkozásoktatásba, különös tekintettel a szociális vállalkozásra és a tanterven kívüli és informális oktatásra; |
| --- | --- |

20.

az AKCS-országok oktatási és képzési programjainak előrelátó társadalmi és környezeti megközelítését kéri, amely foglalkozik a fenntartható fejlődésre vonatkozó, valamint az ikt és az új technológiák területén történő oktatás szükségességével; felhívja az AKCS-államokat, hogy dolgozzanak ki stratégiákat és fektessenek be a vállalkozásoktatásba, különös tekintettel a szociális vállalkozásra és a tanterven kívüli és informális oktatásra;

| 21. | minden országot arra biztat, hogy az oktatás szintjének javításában kulcsszerepet játszó tényezőként mozdítsa elő az oktatók egész életen át tartó tanulásának biztosításához szükséges struktúrákat; |
| --- | --- |

21.

minden országot arra biztat, hogy az oktatás szintjének javításában kulcsszerepet játszó tényezőként mozdítsa elő az oktatók egész életen át tartó tanulásának biztosításához szükséges struktúrákat;

| 22. | felismeri annak szükségességét, hogy az oktatási programok figyelembe vegyék az olyan kedvezőtlen helyzeteket, mint a járványok, természeti katasztrófák és konfliktus jellemezte vagy konfliktus utáni helyzetek, és felkészítsék általában a polgárokat és különösen a gyermekeket és a fiatalokat a helyreállításra vagy a békeépítésre és a megbékélésre; |
| --- | --- |

22.

felismeri annak szükségességét, hogy az oktatási programok figyelembe vegyék az olyan kedvezőtlen helyzeteket, mint a járványok, természeti katasztrófák és konfliktus jellemezte vagy konfliktus utáni helyzetek, és felkészítsék általában a polgárokat és különösen a gyermekeket és a fiatalokat a helyreállításra vagy a békeépítésre és a megbékélésre;

| 23. | felhívja a kormányokat, hogy mozdítsanak elő az oktatási programok – köztük a művészeti és bölcsészeti oktatási programok – helyi gazdaságban mutatkozó gazdasági és ipari igényeknek megfelelő átalakítására irányuló közpolitikákat; |
| --- | --- |

23.

felhívja a kormányokat, hogy mozdítsanak elő az oktatási programok – köztük a művészeti és bölcsészeti oktatási programok – helyi gazdaságban mutatkozó gazdasági és ipari igényeknek megfelelő átalakítására irányuló közpolitikákat;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az oktatási programok gazdaságokhoz és munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazítása több munkalehetőséget teremtene, és lehetővé tenné a személyes fejlődést, valamint a gazdasági növekedést; kiemeli e tekintetben a szakképzés nemzeti fejlesztésben és az egyéneknek a gazdasági versenyképességhez szükséges készségek és kompetenciák megtanítása révén a munka világára való felkészítésében betöltött kulcsfontosságú szerepét; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az oktatási programok gazdaságokhoz és munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazítása több munkalehetőséget teremtene, és lehetővé tenné a személyes fejlődést, valamint a gazdasági növekedést; kiemeli e tekintetben a szakképzés nemzeti fejlesztésben és az egyéneknek a gazdasági versenyképességhez szükséges készségek és kompetenciák megtanítása révén a munka világára való felkészítésében betöltött kulcsfontosságú szerepét;

| 25. | kéri, hogy védjék a nevelők szerepét és ismerjék el munkájuk értékét; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy védjék a nevelők szerepét és ismerjék el munkájuk értékét;

| 26. | fenntartható infrastruktúra létrehozására szólít fel a műszaki és szakképzés számára a magasan képzett polgárokra vonatkozó cél elérése érdekében, akik jól át tudnak lépni az iskolából a munka világába, és kéri a tanárképzési programok, valamint az újonnan megjelenő technológiák nemzeti készségfejlesztési stratégiákba való beépítését, az ipar bevonásával, biztosítva a vállalkozási készség e programokba való beépítését; úgy véli, hogy a nemzetközi, versenyképes munkaerőpiac fejlesztésének tiszteletben kell tartania az emberi méltóságot; elismeri a köz- és magánszféra közötti partnerségek növekvő fontosságát az egyetemes oktatási célok elérése szempontjából; |
| --- | --- |

26.

fenntartható infrastruktúra létrehozására szólít fel a műszaki és szakképzés számára a magasan képzett polgárokra vonatkozó cél elérése érdekében, akik jól át tudnak lépni az iskolából a munka világába, és kéri a tanárképzési programok, valamint az újonnan megjelenő technológiák nemzeti készségfejlesztési stratégiákba való beépítését, az ipar bevonásával, biztosítva a vállalkozási készség e programokba való beépítését; úgy véli, hogy a nemzetközi, versenyképes munkaerőpiac fejlesztésének tiszteletben kell tartania az emberi méltóságot; elismeri a köz- és magánszféra közötti partnerségek növekvő fontosságát az egyetemes oktatási célok elérése szempontjából;

| 27. | intézkedéseket kér az oktatásból a munka világába való átlépés megkönnyítése érdekében, amelyek ösztönzik a vállalkozást, figyelembe véve az AKCS-országok sajátos gazdasági struktúráit, hangsúlyt helyezve a kisvállalkozásokra és a családi vállalkozásokra, és innovatív lehetőségeket találva arra, hogy ezeket képessé tegyék a helyi hagyományok és sajátos jellemzők életben tartására; |
| --- | --- |

27.

intézkedéseket kér az oktatásból a munka világába való átlépés megkönnyítése érdekében, amelyek ösztönzik a vállalkozást, figyelembe véve az AKCS-országok sajátos gazdasági struktúráit, hangsúlyt helyezve a kisvállalkozásokra és a családi vállalkozásokra, és innovatív lehetőségeket találva arra, hogy ezeket képessé tegyék a helyi hagyományok és sajátos jellemzők életben tartására;

| 28. | felhívja az uniós tagállamok és az AKCS-államok kormányait, hogy vegyenek fontolóra olyan programokat, amelyek növelik a határokon átnyúló – regionális és az uniós tagállamokkal folytatott – együttműködést, a legjobb gyakorlatok megtanulása érdekében elősegítik a tanárcsereprogramokat és segítenek megtartani az országban a készségeket, és ezáltal kezelik az elitelvándorlás problémáját; |
| --- | --- |

28.

felhívja az uniós tagállamok és az AKCS-államok kormányait, hogy vegyenek fontolóra olyan programokat, amelyek növelik a határokon átnyúló – regionális és az uniós tagállamokkal folytatott – együttműködést, a legjobb gyakorlatok megtanulása érdekében elősegítik a tanárcsereprogramokat és segítenek megtartani az országban a készségeket, és ezáltal kezelik az elitelvándorlás problémáját;

| 29. | rámutat arra, hogy az oktatásban és a szakképzésben benne rejlik annak a lehetősége, hogy esélyt adjon a peremre szorult embereknek az oktatásba való visszatérésre; hangsúlyozza, hogy a munka világára összpontosító, a helyi munkaerőpiachoz szorosan kapcsolódó és a formális és nem formális oktatást integráló nem iskolai képzés igénybevétele hiteles alternatívát jelenthet azon tanulók számára, akik kevésbé tájolódnak a felsőoktatás világa felé; |
| --- | --- |

29.

rámutat arra, hogy az oktatásban és a szakképzésben benne rejlik annak a lehetősége, hogy esélyt adjon a peremre szorult embereknek az oktatásba való visszatérésre; hangsúlyozza, hogy a munka világára összpontosító, a helyi munkaerőpiachoz szorosan kapcsolódó és a formális és nem formális oktatást integráló nem iskolai képzés igénybevétele hiteles alternatívát jelenthet azon tanulók számára, akik kevésbé tájolódnak a felsőoktatás világa felé;

| 30. | kéri, hogy a nemzeti oktatási és képzési stratégiák foglaljanak magukba olyan intézkedéseket, amelyek megakadályozzák az elitelvándorlást, ideértve a megfelelő – például a fizetéssel, a lakhatással és más jogosultságokkal kapcsolatos – ösztönzőket, hogy arra bátorítsák a képzett tanári munkaerőt és a szakképzési programokban részt vevő tanulókat, hogy maradjanak a származási országukban vagy oda térjenek vissza, és ezáltal működjenek közre saját társadalmuk és gazdaságuk épülésében, ahelyett, hogy külföldre csábítanák őket és fejlett országokban dolgoznának, és felhívja az AKCS–EU partnerséget, hogy segítsen e probléma leküzdésében az AKCS-országokban; |
| --- | --- |

30.

kéri, hogy a nemzeti oktatási és képzési stratégiák foglaljanak magukba olyan intézkedéseket, amelyek megakadályozzák az elitelvándorlást, ideértve a megfelelő – például a fizetéssel, a lakhatással és más jogosultságokkal kapcsolatos – ösztönzőket, hogy arra bátorítsák a képzett tanári munkaerőt és a szakképzési programokban részt vevő tanulókat, hogy maradjanak a származási országukban vagy oda térjenek vissza, és ezáltal működjenek közre saját társadalmuk és gazdaságuk épülésében, ahelyett, hogy külföldre csábítanák őket és fejlett országokban dolgoznának, és felhívja az AKCS–EU partnerséget, hogy segítsen e probléma leküzdésében az AKCS-országokban;

| 31. | felismeri, hogy további finanszírozást kell mozgósítani a közoktatás AKCS-országokban való fejlesztése érdekében, különösen a Szubszaharai-Afrikában, ahol bővíteni kell a középfokú oktatást, második esélyt kínáló programokat kell biztosítani azoknak, akik kimaradtak az alapfokú oktatásból, meg kell birkózni a népesség folyamatos gyors növekedésével, és foglalkozni kell az oktatás minőségével és relevanciájával; elismeri, hogy a kormányzati bevételek adózás révén történő növelése kihívást jelent a nagyrészt vidéki jellegű gazdaságok számára, amelyek nagyon szűk adóalapot termelnek ki; ennek megfelelően felhívja az EU-t, hogy fokozza az AKCS-országokkal adóügyi kérdésekben folytatott együttműködést, lehetővé téve számukra, hogy javítsák a közforrások mozgósítását; e célból ugyancsak felhívja az EU-t, hogy többek között: vállaljon vezető szerepet az adókijátszási és adókikerülési gyakorlatok elleni fellépés terén; az adózási és beruházási szerződések megtárgyalásakor biztosítsa az adóztatási jogok igazságos elosztását; valamint tegye lehetővé az AKCS-országok számára, hogy megadóztassák a nyersanyagok stb. kivitelét, lehetővé téve ezzel költségvetési mozgásterük növelését, azzal a céllal, hogy növelni tudják összköltségvetésükön belül az oktatás részesedését; |
| --- | --- |

31.

felismeri, hogy további finanszírozást kell mozgósítani a közoktatás AKCS-országokban való fejlesztése érdekében, különösen a Szubszaharai-Afrikában, ahol bővíteni kell a középfokú oktatást, második esélyt kínáló programokat kell biztosítani azoknak, akik kimaradtak az alapfokú oktatásból, meg kell birkózni a népesség folyamatos gyors növekedésével, és foglalkozni kell az oktatás minőségével és relevanciájával; elismeri, hogy a kormányzati bevételek adózás révén történő növelése kihívást jelent a nagyrészt vidéki jellegű gazdaságok számára, amelyek nagyon szűk adóalapot termelnek ki; ennek megfelelően felhívja az EU-t, hogy fokozza az AKCS-országokkal adóügyi kérdésekben folytatott együttműködést, lehetővé téve számukra, hogy javítsák a közforrások mozgósítását; e célból ugyancsak felhívja az EU-t, hogy többek között: vállaljon vezető szerepet az adókijátszási és adókikerülési gyakorlatok elleni fellépés terén; az adózási és beruházási szerződések megtárgyalásakor biztosítsa az adóztatási jogok igazságos elosztását; valamint tegye lehetővé az AKCS-országok számára, hogy megadóztassák a nyersanyagok stb. kivitelét, lehetővé téve ezzel költségvetési mozgásterük növelését, azzal a céllal, hogy növelni tudják összköltségvetésükön belül az oktatás részesedését;

| 32. | felhívja az AKCS-államokat, hogy nemzeti költségvetésük egy részét különítsék el az alapfokú és a középfokú oktatási ágazat számára; |
| --- | --- |

32.

felhívja az AKCS-államokat, hogy nemzeti költségvetésük egy részét különítsék el az alapfokú és a középfokú oktatási ágazat számára;

| 33. | elítél mindenfajta olyan intézkedést, amelynek célja a gyermekek iskolába járásának megakadályozása, különösen a Boko Haram terrorizmusát, amely szó szerint úgy fordítható, hogy „tilos a nyugati oktatás”, mivel fő célja a gyermekek, különösen a lányok oktatásának megsemmisítése Észak-Nigériában és a régió szomszédos országaiban, amelyekben bővíti tevékenységeit; sajnálja a kenyai Garissa Egyetemen elkövetett terrorista támadásban bekövetkezett haláleseteket, és az oktatáshoz való jog megvédése érdekében összehangolt nemzetközi erőfeszítést kér e csapás és a terrorizmus mindenfajta formája elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

33.

elítél mindenfajta olyan intézkedést, amelynek célja a gyermekek iskolába járásának megakadályozása, különösen a Boko Haram terrorizmusát, amely szó szerint úgy fordítható, hogy „tilos a nyugati oktatás”, mivel fő célja a gyermekek, különösen a lányok oktatásának megsemmisítése Észak-Nigériában és a régió szomszédos országaiban, amelyekben bővíti tevékenységeit; sajnálja a kenyai Garissa Egyetemen elkövetett terrorista támadásban bekövetkezett haláleseteket, és az oktatáshoz való jog megvédése érdekében összehangolt nemzetközi erőfeszítést kér e csapás és a terrorizmus mindenfajta formája elleni küzdelemhez;

| 34. | megállapítja, tekintettel arra, hogy az iskolák hiánya, a gyengén képzett tanárok és az elavult tantervek és felszerelések máris a középfokú oktatás minőségének és relevanciájának romlásához vezettek a Szubszaharai-Afrikában, hogy a keresletoldali korlátozó tényezők, így az iskolai díjak megfizetésére való képtelenség, különösen a középfokú oktatás felső szintjét elérhetetlenné tették a lakosság nagy csoportjai számára; elismeri, hogy tekintettel a közoktatás finanszírozásának korlátozott voltára, a magánfinanszírozású intézmények által nyújtott oktatás és képzés mérsékelheti az érintett költségeket; felhívja mindazonáltal a figyelmet az egyenlőtlenségek elmélyítésének kockázatára, minthogy a gyengén finanszírozott állami iskolák a vidéki területekre és a szerény anyagi helyzetű családokra összpontosítanak, a magániskolák pedig a pénzügyileg tehetősebb, városi területeken élő családokat szolgálják ki; óva inti ezért az AKCS-országokat egy kétsebességes oktatási rendszer kialakításától, amely a magánfinanszírozás révén az egyenlőtlenségek elmélyítésének kockázatát hordozza magában, és felhívja az AKCS-országokat, hogy részesítsék előnyben a közfinanszírozást; egyformán felhívja az EU-t, hogy növelje a középfokú közoktatáshoz nyújtott támogatását, mind a felsőoktatási, mind a műszaki és szakképzési készségek oktatása terén; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, tekintettel arra, hogy az iskolák hiánya, a gyengén képzett tanárok és az elavult tantervek és felszerelések máris a középfokú oktatás minőségének és relevanciájának romlásához vezettek a Szubszaharai-Afrikában, hogy a keresletoldali korlátozó tényezők, így az iskolai díjak megfizetésére való képtelenség, különösen a középfokú oktatás felső szintjét elérhetetlenné tették a lakosság nagy csoportjai számára; elismeri, hogy tekintettel a közoktatás finanszírozásának korlátozott voltára, a magánfinanszírozású intézmények által nyújtott oktatás és képzés mérsékelheti az érintett költségeket; felhívja mindazonáltal a figyelmet az egyenlőtlenségek elmélyítésének kockázatára, minthogy a gyengén finanszírozott állami iskolák a vidéki területekre és a szerény anyagi helyzetű családokra összpontosítanak, a magániskolák pedig a pénzügyileg tehetősebb, városi területeken élő családokat szolgálják ki; óva inti ezért az AKCS-országokat egy kétsebességes oktatási rendszer kialakításától, amely a magánfinanszírozás révén az egyenlőtlenségek elmélyítésének kockázatát hordozza magában, és felhívja az AKCS-országokat, hogy részesítsék előnyben a közfinanszírozást; egyformán felhívja az EU-t, hogy növelje a középfokú közoktatáshoz nyújtott támogatását, mind a felsőoktatási, mind a műszaki és szakképzési készségek oktatása terén;

| 35. | dicséri az uniós és AKCS-hatóságok EDULINK és AKCS tudományos és technológiai programok végrehajtása során végzett munkáját, és kéri, hogy az e kezdeményezések során szerzett tapasztalatokat az oktatás és a műszaki és szakképzés más területein is hasznosítsák a 11. EFA keretében; |
| --- | --- |

35.

dicséri az uniós és AKCS-hatóságok EDULINK és AKCS tudományos és technológiai programok végrehajtása során végzett munkáját, és kéri, hogy az e kezdeményezések során szerzett tapasztalatokat az oktatás és a műszaki és szakképzés más területein is hasznosítsák a 11. EFA keretében;

| 36. | biztatja az AKCS-kormányokat, hogy az oktatást mint központi ágazatot kezeljék kiemelt prioritásként a nemzeti, regionális és AKCS-országokon belüli juttatásokra vonatkozó, a 11. EFA hatálya alá tartozó dokumentumok programozási folyamata során, és kéri az alapvető oktatásnak a fejlesztési együttműködés valamennyi területén történő általános érvényesítését; |
| --- | --- |

36.

biztatja az AKCS-kormányokat, hogy az oktatást mint központi ágazatot kezeljék kiemelt prioritásként a nemzeti, regionális és AKCS-országokon belüli juttatásokra vonatkozó, a 11. EFA hatálya alá tartozó dokumentumok programozási folyamata során, és kéri az alapvető oktatásnak a fejlesztési együttműködés valamennyi területén történő általános érvényesítését;

| 37. | kéri az AKCS-országok felsőoktatási intézményeit, hogy vegyenek aktívan részt az uniós Erasmus+ programokban, különös tekintettel a minőségük és relevanciájuk növelése, valamint a regionális együttműködés előmozdítása és a konvergencia fokozása révén a felsőoktatási intézmények és rendszerek fejlesztését és reformját célzó kapacitásépítési projektekre; |
| --- | --- |

37.

kéri az AKCS-országok felsőoktatási intézményeit, hogy vegyenek aktívan részt az uniós Erasmus+ programokban, különös tekintettel a minőségük és relevanciájuk növelése, valamint a regionális együttműködés előmozdítása és a konvergencia fokozása révén a felsőoktatási intézmények és rendszerek fejlesztését és reformját célzó kapacitásépítési projektekre;

| 38. | üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely a fejlődő országoknak szóló szakképzési programjainak és más, szakképzéssel kapcsolatos projekteknek a megreformálására irányul, annak érdekében, hogy a munkaerő-piaci hírszerzésen, a köz-magán társulásokon és jobb kormányzáson alapuló új stratégiát vezessen be, biztosítva a fenntartható fejlődést és segítve különösen a kisvállalkozásokat az AKCS-országok sajátos jellemzőinek és értékeinek megőrzésében, a környezet tiszteletben tartása és olyan minőségi munkahelyek biztosítása mellett, amelyek nem aláássák, hanem ösztönzik a munkaerő-piaci lehetőségeket mindkét nem számára; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az Európai Bizottság kezdeményezését, amely a fejlődő országoknak szóló szakképzési programjainak és más, szakképzéssel kapcsolatos projekteknek a megreformálására irányul, annak érdekében, hogy a munkaerő-piaci hírszerzésen, a köz-magán társulásokon és jobb kormányzáson alapuló új stratégiát vezessen be, biztosítva a fenntartható fejlődést és segítve különösen a kisvállalkozásokat az AKCS-országok sajátos jellemzőinek és értékeinek megőrzésében, a környezet tiszteletben tartása és olyan minőségi munkahelyek biztosítása mellett, amelyek nem aláássák, hanem ösztönzik a munkaerő-piaci lehetőségeket mindkét nem számára;

| 39. | az oktatás és a munka világa közötti állandó párbeszéden alapuló munkahely-teremtési projekteket kér; |
| --- | --- |

39.

az oktatás és a munka világa közötti állandó párbeszéden alapuló munkahely-teremtési projekteket kér;

| 40. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az UNESCO-nak és az ENSZ Gyermekalapjának. |
| --- | --- |

40.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Parlamentnek, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az Afrikai Uniónak, a Pánafrikai Parlamentnek, az UNESCO-nak és az ENSZ Gyermekalapjának.

ÁLLÁSFOGLALÁS (14)

a vanuatui (és szomszédos államokbeli) természeti katasztrófáról: előrelépés

többek között regionális együttműködés útján Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén, |
| --- | --- |

—

Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén,

| — | tekintettel a 2000. június 23-án, Cotonouban aláírt és 2005. június 25-én, majd 2010. június 22-én felülvizsgált AKCS–EK partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és különösen annak 32. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2000. június 23-án, Cotonouban aláírt és 2005. június 25-én, majd 2010. június 22-én felülvizsgált AKCS–EK partnerségi megállapodásra (a továbbiakban: Cotonoui Megállapodás) és különösen annak 32. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. és 214. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. és 214. cikkére,

| — | tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a fejlesztésre vonatkozó, 2005. december 20-i európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésre vonatkozó, 2005. december 20-i európai konszenzusra,

| — | tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos 2007. december 18-i európai konszenzusra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményére (UNFCCC) és annak Kiotói Jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményére (UNFCCC) és annak Kiotói Jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a szegénység megszüntetése érdekében a nemzetközi közösség által együttesen megállapított kritériumként rögzíti a millenniumi fejlesztési célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely a szegénység megszüntetése érdekében a nemzetközi közösség által együttesen megállapított kritériumként rögzíti a millenniumi fejlesztési célokat,

| — | tekintettel „A nemzetek és közösségek rugalmas hozzáállásának kialakítása a természeti csapásokkal szemben” című, 2005–2015-ös hyogoi cselekvési keretre, amelyet a Kobóban (Hyogo, Japán), 2005 januárjában tartott, a katasztrófák kockázatának csökkentéséről szóló világkonferencián fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzetek és közösségek rugalmas hozzáállásának kialakítása a természeti csapásokkal szemben” című, 2005–2015-ös hyogoi cselekvési keretre, amelyet a Kobóban (Hyogo, Japán), 2005 januárjában tartott, a katasztrófák kockázatának csökkentéséről szóló világkonferencián fogadtak el,

| — | tekintettel a katasztrófák kockázatának csökkentésére vonatkozó 2015–2030-as sendai keretre, amelyet a japán Sendaiban, 2015. március 14–18-án tartott, katasztrófák kockázatának csökkentésével foglalkozó ENSZ világkonferencián fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katasztrófák kockázatának csökkentésére vonatkozó 2015–2030-as sendai keretre, amelyet a japán Sendaiban, 2015. március 14–18-án tartott, katasztrófák kockázatának csökkentésével foglalkozó ENSZ világkonferencián fogadtak el,

| — | tekintettel a Csendes-óceáni Fórum által, a 2008. augusztus 19-én, a niuei Alofiban tartott csúcstalálkozóján elfogadott, éghajlatváltozásról szóló niuei együttes nyilatkozatra; a Csendes-óceáni Fórum államai és az Európai Unió által 2008. november 7-én elfogadott, éghajlatváltozásról szóló nyilatkozatra, valamint a Csendes-óceáni Fórum vezetői által Palauban, 2014 májusában elfogadott, „A csendes-óceáni regionalizmus kerete” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Csendes-óceáni Fórum által, a 2008. augusztus 19-én, a niuei Alofiban tartott csúcstalálkozóján elfogadott, éghajlatváltozásról szóló niuei együttes nyilatkozatra; a Csendes-óceáni Fórum államai és az Európai Unió által 2008. november 7-én elfogadott, éghajlatváltozásról szóló nyilatkozatra, valamint a Csendes-óceáni Fórum vezetői által Palauban, 2014 májusában elfogadott, „A csendes-óceáni regionalizmus kerete” című dokumentumra,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nemzetközi katasztrófakockázat-csökkentési stratégiáról szóló határozatára, valamint a fejlődő kis szigetállamokra vonatkozó, felgyorsított cselekvési módozatokat (SAMOA) tartalmazó, 2014. november 14-i menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a nemzetközi katasztrófakockázat-csökkentési stratégiáról szóló határozatára, valamint a fejlődő kis szigetállamokra vonatkozó, felgyorsított cselekvési módozatokat (SAMOA) tartalmazó, 2014. november 14-i menetrendre,

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU kapcsolatai a csendes-óceáni szigetekkel – A megerősített partnerség stratégiája” című, 2006. május 29-i közleményére (COM(2006)248) és a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „A megújított EU–csendes óceáni fejlesztési partnerség felé” című együttes közleményére (JOIN(2012)006), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU kapcsolatai a csendes-óceáni szigetekkel – A megerősített partnerség stratégiája” című, 2006. május 29-i közleményére (COM(2006)248) és a Bizottság és a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője „A megújított EU–csendes óceáni fejlesztési partnerség felé” című együttes közleményére (JOIN(2012)006),

| — | tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítése az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok között” című, 2007. szeptember 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)540), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett, „Az éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítése az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok között” című, 2007. szeptember 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)540),

| — | tekintettel a természeti katasztrófák kockázatának csökkentésére irányuló AKCS–EU program munkájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a természeti katasztrófák kockázatának csökkentésére irányuló AKCS–EU program munkájára,

| — | tekintettel a Vanuatu kormányának irányításával, 2015 áprilisában elvégzett katasztrófa utáni szükségletfelmérésre és az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (UNOCHA) által, a humanitárius partnerekkel együttműködésben Vanuatu számára készített szükséghelyzeti reagálási tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vanuatu kormányának irányításával, 2015 áprilisában elvégzett katasztrófa utáni szükségletfelmérésre és az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (UNOCHA) által, a humanitárius partnerekkel együttműködésben Vanuatu számára készített szükséghelyzeti reagálási tervre,

| — | tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2015. március 14-én tett, a vanuatui helyzetről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által 2015. március 14-én tett, a vanuatui helyzetről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok közötti, éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítéséről szóló, 2008. október 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (15), a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című, 2009. február 4-i európai parlamenti állásfoglalásra (16), az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (17), „Az EU fejlődő országbeli reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentési politikája: az élelmiszerválságok tanulsága” című, 2013. december 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (18), az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló, 2014. február 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (19) és a limai (Peru) éghajlat-változási konferenciáról szóló, 2014. november 26-i európai parlamenti állásfoglalásra (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az éghajlatváltozás által leginkább sebezhető szegény fejlődő országok közötti, éghajlatváltozás elleni globális szövetség kiépítéséről szóló, 2008. október 21-i európai parlamenti állásfoglalásra (15), a „2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című, 2009. február 4-i európai parlamenti állásfoglalásra (16), az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemtervéről szóló, 2012. március 15-i európai parlamenti állásfoglalásra (17), „Az EU fejlődő országbeli reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentési politikája: az élelmiszerválságok tanulsága” című, 2013. december 11-i európai parlamenti állásfoglalásra (18), az éghajlat- és energiapolitika 2030-ra szóló keretéről szóló, 2014. február 5-i európai parlamenti állásfoglalásra (19) és a limai (Peru) éghajlat-változási konferenciáról szóló, 2014. november 26-i európai parlamenti állásfoglalásra (20),

| — | tekintettel az 1999. április 1-jén elfogadott, az AKCS–EU együttműködési keret összefüggésében az éghajlatváltozásról és kis fejlődő szigetállamokról szóló állásfoglalására, a 2005. november 19-én elfogadott, a természeti katasztrófák okairól és következményeiről szóló állásfoglalására, a 2007. november 22-én elfogadott, „Természeti katasztrófák az AKCS-országokban: uniós források a felkészüléshez (EFA-források) és a mentéshez (ECHO-források), valamint az AKCS-országokban az éghajlatváltozás társadalmi és környezeti következményeiről szóló, 2009. április 9-én elfogadott állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1999. április 1-jén elfogadott, az AKCS–EU együttműködési keret összefüggésében az éghajlatváltozásról és kis fejlődő szigetállamokról szóló állásfoglalására, a 2005. november 19-én elfogadott, a természeti katasztrófák okairól és következményeiről szóló állásfoglalására, a 2007. november 22-én elfogadott, „Természeti katasztrófák az AKCS-országokban: uniós források a felkészüléshez (EFA-források) és a mentéshez (ECHO-források), valamint az AKCS-országokban az éghajlatváltozás társadalmi és környezeti következményeiről szóló, 2009. április 9-én elfogadott állásfoglalására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Vanuatura 2015. március 13-án és 14-én lecsapott a Pam ciklon, amely a legsúlyosabb trópusi ciklonná vált, amely valaha lesújtott erre az országra; |
| --- | --- |

A.

mivel Vanuatura 2015. március 13-án és 14-én lecsapott a Pam ciklon, amely a legsúlyosabb trópusi ciklonná vált, amely valaha lesújtott erre az országra;

| B. | mivel a ciklon sok ember halálát okozta, és csaknem az ország lakosságának a háromnegyedét érintette az ingatlanok és infrastruktúrák – ezen belül a villamos és távközlési hálózatok – megsemmisülése vagy károsodása, valamint az alapvető szociális szolgáltatások, így az egészségügyi ellátás és az oktatás zavarai révén; |
| --- | --- |

B.

mivel a ciklon sok ember halálát okozta, és csaknem az ország lakosságának a háromnegyedét érintette az ingatlanok és infrastruktúrák – ezen belül a villamos és távközlési hálózatok – megsemmisülése vagy károsodása, valamint az alapvető szociális szolgáltatások, így az egészségügyi ellátás és az oktatás zavarai révén;

| C. | mivel a ciklon a növénytermesztési, állattenyésztési és halászati infrastruktúrában is komoly kárt okozott, amely az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete szerint veszélyezteti Vanuatuban az élelmezésbiztonságot; mivel több ezer ember maradt biztonságos ivóvízhez való hozzáférés nélkül egy olyan országban, amely akut vízhiányban szenved; |
| --- | --- |

C.

mivel a ciklon a növénytermesztési, állattenyésztési és halászati infrastruktúrában is komoly kárt okozott, amely az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete szerint veszélyezteti Vanuatuban az élelmezésbiztonságot; mivel több ezer ember maradt biztonságos ivóvízhez való hozzáférés nélkül egy olyan országban, amely akut vízhiányban szenved;

| D. | mivel a Pam ciklon más szigetállamokban, így Tuvalun, a Salamon-szigeteken és Kiribatin is elpusztította a társadalmi-gazdasági infrastruktúrát, az ezen országok lakosságának egészségére és megélhetésére gyakorolt, ennek megfelelő negatív hatás mellett; |
| --- | --- |

D.

mivel a Pam ciklon más szigetállamokban, így Tuvalun, a Salamon-szigeteken és Kiribatin is elpusztította a társadalmi-gazdasági infrastruktúrát, az ezen országok lakosságának egészségére és megélhetésére gyakorolt, ennek megfelelő negatív hatás mellett;

| E. | mivel a több mint 80 kis szigetet magában foglaló Vanuatu földrajzi adottságai problémássá teszik a segélyműveleteket és a károk felmérését; |
| --- | --- |

E.

mivel a több mint 80 kis szigetet magában foglaló Vanuatu földrajzi adottságai problémássá teszik a segélyműveleteket és a károk felmérését;

| F. | mivel a természeti katasztrófák során a legnagyobb valószínűséggel a veszélyeztetett csoportok, így a nők, a gyermekek és a fogyatékossággal élők válnak érintetté; |
| --- | --- |

F.

mivel a természeti katasztrófák során a legnagyobb valószínűséggel a veszélyeztetett csoportok, így a nők, a gyermekek és a fogyatékossággal élők válnak érintetté;

| G. | mivel a nemzetközi közösségnek erkölcsi kötelessége, hogy humanitárius és pénzügyi segítséget – ezen belül logisztikai és operatív támogatást – nyújtson a Pam ciklon által sújtott országoknak; |
| --- | --- |

G.

mivel a nemzetközi közösségnek erkölcsi kötelessége, hogy humanitárius és pénzügyi segítséget – ezen belül logisztikai és operatív támogatást – nyújtson a Pam ciklon által sújtott országoknak;

| H. | mivel 2015. április 30-án az UNOCHA pénzügyi követő szolgálata 33,4 millió USD pénzügyi hozzájárulást tartott nyilván, amely megfelel a megcélzott értéknek, és amely az EU-tól és tagállamaitól, más fejlesztési partnerektől és nemzetközi pénzügyi intézményektől származó forrásokból, valamint magánadományokból állt, |
| --- | --- |

H.

mivel 2015. április 30-án az UNOCHA pénzügyi követő szolgálata 33,4 millió USD pénzügyi hozzájárulást tartott nyilván, amely megfelel a megcélzott értéknek, és amely az EU-tól és tagállamaitól, más fejlesztési partnerektől és nemzetközi pénzügyi intézményektől származó forrásokból, valamint magánadományokból állt,

| I. | mivel az EU a 2014–2020-as időszakra a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében hozzávetőlegesen 31 millió EUR-t különített el Vanuatu számára, a nemzeti indikatív programban a vidékfejlesztésre helyezve a hangsúlyt; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU a 2014–2020-as időszakra a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében hozzávetőlegesen 31 millió EUR-t különített el Vanuatu számára, a nemzeti indikatív programban a vidékfejlesztésre helyezve a hangsúlyt;

| J. | mivel az olyan természeti katasztrófák, mint a Pam ciklon is, jól mutatják a fejlődő kis szigetállamok gazdaságainak sérülékenységét és rendkívüli kiszolgáltatottságát, és rávilágítanak arra, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani ezen országok ellenálló képesség kiépítésével kapcsolatos szükségleteire; |
| --- | --- |

J.

mivel az olyan természeti katasztrófák, mint a Pam ciklon is, jól mutatják a fejlődő kis szigetállamok gazdaságainak sérülékenységét és rendkívüli kiszolgáltatottságát, és rávilágítanak arra, hogy nagyobb figyelmet kell fordítani ezen országok ellenálló képesség kiépítésével kapcsolatos szükségleteire;

| K. | mivel a fejlődő országok, különösen a fejlődő kis szigetállamok járultak hozzá a legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, mégis ezek néznek szembe annak legsúlyosabb társadalmi és környezeti következményeivel; |
| --- | --- |

K.

mivel a fejlődő országok, különösen a fejlődő kis szigetállamok járultak hozzá a legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, mégis ezek néznek szembe annak legsúlyosabb társadalmi és környezeti következményeivel;

| L. | mivel világszerte emberek milliói kényszerülnek arra, hogy természeti katasztrófák, köztük éghajlati katasztrófák miatt migráljanak, ami az AKCS-országokon belül eszkalálódó humanitárius válságokhoz, gyors urbanizálódáshoz és a nyomornegyedek ahhoz társuló növekedéséhez, valamint a fejlődés megtorpanásához vezet; mivel e migránsok számára nem áll rendelkezésre hivatalos menedékjog; |
| --- | --- |

L.

mivel világszerte emberek milliói kényszerülnek arra, hogy természeti katasztrófák, köztük éghajlati katasztrófák miatt migráljanak, ami az AKCS-országokon belül eszkalálódó humanitárius válságokhoz, gyors urbanizálódáshoz és a nyomornegyedek ahhoz társuló növekedéséhez, valamint a fejlődés megtorpanásához vezet; mivel e migránsok számára nem áll rendelkezésre hivatalos menedékjog;

| M. | mivel a tengerszint és a hőmérsékleti értékek emelkedése és az éghajlatváltozás miatt bekövetkező egyre szélsőségesebb időjárási események súlyos hatással lesznek a csendes-óceáni térség part menti és tengeri ökoszisztémáira, biológiai sokféleségére, víz- és talajforrásaira, élelmiszerellátására és az emberek megélhetésére, és ezáltal negatívan érintik a GDP növekedését a csendes-óceáni országokban; |
| --- | --- |

M.

mivel a tengerszint és a hőmérsékleti értékek emelkedése és az éghajlatváltozás miatt bekövetkező egyre szélsőségesebb időjárási események súlyos hatással lesznek a csendes-óceáni térség part menti és tengeri ökoszisztémáira, biológiai sokféleségére, víz- és talajforrásaira, élelmiszerellátására és az emberek megélhetésére, és ezáltal negatívan érintik a GDP növekedését a csendes-óceáni országokban;

| N. | mivel az ENSZ 2014-es éghajlat-változási konferenciája (COP20) foglalkozott az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos kérdésekkel; mivel várhatóan a COP20 következtetései szolgálnak majd keretként az ENSZ 2015. decemberi, párizsi éghajlat-változási konferenciája (COP21) számára; |
| --- | --- |

N.

mivel az ENSZ 2014-es éghajlat-változási konferenciája (COP20) foglalkozott az éghajlatváltozás mérséklésével és az ahhoz való alkalmazkodással kapcsolatos kérdésekkel; mivel várhatóan a COP20 következtetései szolgálnak majd keretként az ENSZ 2015. decemberi, párizsi éghajlat-változási konferenciája (COP21) számára;

| O. | mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás akadályozza a Rio+ fenntartható fejlesztési célok teljesítését; |
| --- | --- |

O.

mivel az éghajlatváltozás és a környezetkárosodás akadályozza a Rio+ fenntartható fejlesztési célok teljesítését;

| 1. | a legmélyebb részvétét fejezi ki a Pam ciklon által sújtott országoknak és az elhunytak családjainak, továbbá szolidaritásáról biztosítja azokat, akik az okozott pusztítás következtében megsérültek vagy elveszítették otthonukat; őszinte nagyrabecsülését fejezi ki a humanitárius szervezetek valamennyi munkatársának a ciklon után tett erőfeszítésekért; |
| --- | --- |

1.

a legmélyebb részvétét fejezi ki a Pam ciklon által sújtott országoknak és az elhunytak családjainak, továbbá szolidaritásáról biztosítja azokat, akik az okozott pusztítás következtében megsérültek vagy elveszítették otthonukat; őszinte nagyrabecsülését fejezi ki a humanitárius szervezetek valamennyi munkatársának a ciklon után tett erőfeszítésekért;

| 2. | gratulál Vanuatu kormányának és népének a ciklon pusztító hatásának leküzdése során tett hatalmas erőfeszítéseihez; üdvözli a katasztrófa utáni szükségletfelmérés következtetését, amely lehetővé teszi az összehangolt és késedelem nélküli helyreállítási program folytatását; üdvözli a nemzetközi donorok által eddig nyújtott segítséget, ideértve az Európai Unió, az AKCS-államok csoportja, az ENSZ és más nemzetközi szervezetek, valamint más fejlett országok és nemzetközi pénzügyi intézmények vészhelyzeti hozzájárulásait; |
| --- | --- |

2.

gratulál Vanuatu kormányának és népének a ciklon pusztító hatásának leküzdése során tett hatalmas erőfeszítéseihez; üdvözli a katasztrófa utáni szükségletfelmérés következtetését, amely lehetővé teszi az összehangolt és késedelem nélküli helyreállítási program folytatását; üdvözli a nemzetközi donorok által eddig nyújtott segítséget, ideértve az Európai Unió, az AKCS-államok csoportja, az ENSZ és más nemzetközi szervezetek, valamint más fejlett országok és nemzetközi pénzügyi intézmények vészhelyzeti hozzájárulásait;

| 3. | sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy folytassa és fokozza a Pam ciklon által Vanuatuban, Tuvalun, a Salamon-szigeteken és Kiribatin megrongált infrastruktúrák újjáépítéséhez szükséges források mozgósítását, és ezt összehangolt és eredményes módon tegye; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy folytassa és fokozza a Pam ciklon által Vanuatuban, Tuvalun, a Salamon-szigeteken és Kiribatin megrongált infrastruktúrák újjáépítéséhez szükséges források mozgósítását, és ezt összehangolt és eredményes módon tegye;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a Vanuatu újjáépítésére szolgáló vészhelyzeti segélynek a sürgős, kritikus területekre kell összpontosulnia, így az ivóvízhez való hozzáférésre, a szennyvízelvezetésre, az élelmezésbiztonságra, az iskoláztatásra, a lakhatásra és a távközlési rendszerekre és infrastruktúrára; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a Vanuatu újjáépítésére szolgáló vészhelyzeti segélynek a sürgős, kritikus területekre kell összpontosulnia, így az ivóvízhez való hozzáférésre, a szennyvízelvezetésre, az élelmezésbiztonságra, az iskoláztatásra, a lakhatásra és a távközlési rendszerekre és infrastruktúrára;

| 5. | hangsúlyozza, hogy immár kritikus jelentőségűvé vált, hogy a nemzetközi donorok eredményesen összehangolják a humanitárius erőfeszítéseket, mivel a hangsúly áthelyeződik a hosszú távú rehabilitációra és fejlesztésre, a gazdasági növekedésre, a mezőgazdaság fejlesztésére, különösen a vidéki területeken, valamint az idegenforgalmi ágazat helyreállításához nyújtott segítségre; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy immár kritikus jelentőségűvé vált, hogy a nemzetközi donorok eredményesen összehangolják a humanitárius erőfeszítéseket, mivel a hangsúly áthelyeződik a hosszú távú rehabilitációra és fejlesztésre, a gazdasági növekedésre, a mezőgazdaság fejlesztésére, különösen a vidéki területeken, valamint az idegenforgalmi ágazat helyreállításához nyújtott segítségre;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az országban az uniós nemzeti indikatív program fő elemének a mentés, a rehabilitáció és a fejlesztés összekapcsolásának kell lennie, külön hangsúlyt helyezve az ellenálló képességre, segítve ezzel a mentési és a fejlesztési szakasz közötti operatív és finanszírozási szakadékok áthidalását; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az általa nyújtott segítség igazodjon a csendes-óceáni regionális és nemzeti prioritásokhoz, és támogassa a meglévő regionális és nemzeti végrehajtási mechanizmusokat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az országban az uniós nemzeti indikatív program fő elemének a mentés, a rehabilitáció és a fejlesztés összekapcsolásának kell lennie, külön hangsúlyt helyezve az ellenálló képességre, segítve ezzel a mentési és a fejlesztési szakasz közötti operatív és finanszírozási szakadékok áthidalását; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az általa nyújtott segítség igazodjon a csendes-óceáni regionális és nemzeti prioritásokhoz, és támogassa a meglévő regionális és nemzeti végrehajtási mechanizmusokat;

| 7. | egyúttal felhívja Vanuatu kormányát és a kis szigetállamok kormányait, hogy vizsgálják felül nemzeti fejlesztési terveiket, a szegénység csökkentésére irányuló stratégiáikat, valamint ágazati szakpolitikáikat és stratégiáikat annak érdekében, hogy azokba az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az épülettervezés területére tartozó olyan intézkedéseket építsenek bele, amelyek hozzájárulhatnak a természeti katasztrófák következményeinek megelőzéséhez és minimálisra csökkentéséhez; |
| --- | --- |

7.

egyúttal felhívja Vanuatu kormányát és a kis szigetállamok kormányait, hogy vizsgálják felül nemzeti fejlesztési terveiket, a szegénység csökkentésére irányuló stratégiáikat, valamint ágazati szakpolitikáikat és stratégiáikat annak érdekében, hogy azokba az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és az épülettervezés területére tartozó olyan intézkedéseket építsenek bele, amelyek hozzájárulhatnak a természeti katasztrófák következményeinek megelőzéséhez és minimálisra csökkentéséhez;

| 8. | hangsúlyozza, hogy összehangolt regionális megközelítéseket kell kidolgozni és – a helyi és hagyományos tudás kihasználása mellett – ki kell cserélni a helyes gyakorlatokat, a katasztrófakockázatok kezelésének alapvető eszközeként, amely biztosítja a katasztrófákra való gyors és eredményes reagálást és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, többek között a csendes-óceáni szigetek klímaváltozási cselekvési kerettervének keretében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy összehangolt regionális megközelítéseket kell kidolgozni és – a helyi és hagyományos tudás kihasználása mellett – ki kell cserélni a helyes gyakorlatokat, a katasztrófakockázatok kezelésének alapvető eszközeként, amely biztosítja a katasztrófákra való gyors és eredményes reagálást és az éghajlatváltozás elleni küzdelmet, többek között a csendes-óceáni szigetek klímaváltozási cselekvési kerettervének keretében;

| 9. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy azonosítsa és kezelje az ökológiai menekültek védelme területén fennálló jogi hiányosságokat; javasolja, hogy a menekültügyi szabályokat vagy megállapodásokat regionális vagy nemzetközi szinten vizsgálják meg, tekintettel a víz alá merülés veszélyének kitett szigetállamok rendkívül kényes helyzetére; ezenkívül rámutat arra, hogy a környezeti okokból menekültté váló emberek identitásának, kultúrájának és hagyományainak védelmére szolgáló eszközöket kell kialakítani és életbe léptetni; tudomásul veszi a Nansen-kezdeményezést, amelynek az a célja, hogy konszenzust alakítson ki a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás miatt a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek védelmének menetrendjét illetően, és felkéri az EU-t, hogy vegyen részt ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

9.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy azonosítsa és kezelje az ökológiai menekültek védelme területén fennálló jogi hiányosságokat; javasolja, hogy a menekültügyi szabályokat vagy megállapodásokat regionális vagy nemzetközi szinten vizsgálják meg, tekintettel a víz alá merülés veszélyének kitett szigetállamok rendkívül kényes helyzetére; ezenkívül rámutat arra, hogy a környezeti okokból menekültté váló emberek identitásának, kultúrájának és hagyományainak védelmére szolgáló eszközöket kell kialakítani és életbe léptetni; tudomásul veszi a Nansen-kezdeményezést, amelynek az a célja, hogy konszenzust alakítson ki a természeti katasztrófák és az éghajlatváltozás miatt a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek védelmének menetrendjét illetően, és felkéri az EU-t, hogy vegyen részt ebben a folyamatban;

| 10. | támogatja a katasztrófakockázat csökkentésére vonatkozó, 2015–2030-as sendai keret következtetéseit, amelyek fontos lépést jelentenek a katasztrófák fokozódó hatásának és összetettségének kezelése során; hangsúlyozza, hogy a régióban bekövetkező újabb humanitárius katasztrófák megelőzéséhez meg kell valósítani a sendai konferencián elfogadott célkitűzéseket és különösen hangsúlyozza, hogy a természeti kockázatok megelőzéséhez, de a közlekedés, az egészségügy, az ivóvízhez és az oktatáshoz való hozzáférés területén is közfinanszírozásra és az infrastrukturális beruházásokra van szükség; |
| --- | --- |

10.

támogatja a katasztrófakockázat csökkentésére vonatkozó, 2015–2030-as sendai keret következtetéseit, amelyek fontos lépést jelentenek a katasztrófák fokozódó hatásának és összetettségének kezelése során; hangsúlyozza, hogy a régióban bekövetkező újabb humanitárius katasztrófák megelőzéséhez meg kell valósítani a sendai konferencián elfogadott célkitűzéseket és különösen hangsúlyozza, hogy a természeti kockázatok megelőzéséhez, de a közlekedés, az egészségügy, az ivóvízhez és az oktatáshoz való hozzáférés területén is közfinanszírozásra és az infrastrukturális beruházásokra van szükség;

| 11. | kéri, hogy a helyi termelők kapjanak hozzáférést mezőgazdasági berendezésekhez, nem génmódosított vetőmagokhoz és a vanuatui éghajlathoz és élelmiszer-termelési feltételekhez alkalmazkodó növényfajtákhoz, hogy az ország mielőbb folytathassa a mezőgazdasági termelést, és gondoskodhasson saját élelmezésbiztonságáról; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a helyi termelők kapjanak hozzáférést mezőgazdasági berendezésekhez, nem génmódosított vetőmagokhoz és a vanuatui éghajlathoz és élelmiszer-termelési feltételekhez alkalmazkodó növényfajtákhoz, hogy az ország mielőbb folytathassa a mezőgazdasági termelést, és gondoskodhasson saját élelmezésbiztonságáról;

| 12. | emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás nem önálló környezeti kérdés, hanem egy fejlesztési menetrend, amelyet mind az EU-nak, mind a csendes-óceáni államoknak kiemelt prioritásként kell kezelniük; hangsúlyozza, hogy jóllehet a fejlődő országok, különösen a fejlődő kis szigetállamok járultak hozzá a legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, mégis ezek néznek szembe annak legsúlyosabb társadalmi és környezeti következményeivel; kiemeli, hogy az éghajlatváltozás súlyos fenyegetést jelent a csendes-óceáni térségben a szegénység mérséklésére nézve, mivel hátrányos hatásai vannak a mezőgazdaságra, a halászatra és a korallzátonyokra, az idegenforgalomra és az egészségre; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az éghajlatváltozás nem önálló környezeti kérdés, hanem egy fejlesztési menetrend, amelyet mind az EU-nak, mind a csendes-óceáni államoknak kiemelt prioritásként kell kezelniük; hangsúlyozza, hogy jóllehet a fejlődő országok, különösen a fejlődő kis szigetállamok járultak hozzá a legkevésbé az éghajlatváltozáshoz, mégis ezek néznek szembe annak legsúlyosabb társadalmi és környezeti következményeivel; kiemeli, hogy az éghajlatváltozás súlyos fenyegetést jelent a csendes-óceáni térségben a szegénység mérséklésére nézve, mivel hátrányos hatásai vannak a mezőgazdaságra, a halászatra és a korallzátonyokra, az idegenforgalomra és az egészségre;

| 13. | ezzel összefüggésben felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy a 2015 utáni fejlesztési menetrend kezelje az afrikai, karibi és csendes-óceáni fejlődő kis szigetállamok szükségleteit, különösen az éghajlatváltozás hatásait és a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kiépítését illetően; |
| --- | --- |

13.

ezzel összefüggésben felhívja az AKCS-országokat és az uniós tagállamokat annak biztosítására, hogy a 2015 utáni fejlesztési menetrend kezelje az afrikai, karibi és csendes-óceáni fejlődő kis szigetállamok szükségleteit, különösen az éghajlatváltozás hatásait és a természeti katasztrófákkal szembeni ellenálló képesség kiépítését illetően;

| 14. | hangsúlyozza, hogy sürgős fellépésre van szükség a világ legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátó országainak a részéről, amelyeknek célokat kell meghatározniuk és kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy jelentősen csökkentik kibocsátásaikat, továbbá támogatniuk kell a legrászorulóbb országokat az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban és hatásainak kezelésében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy sürgős fellépésre van szükség a világ legnagyobb üvegházhatásúgáz-kibocsátó országainak a részéről, amelyeknek célokat kell meghatározniuk és kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy jelentősen csökkentik kibocsátásaikat, továbbá támogatniuk kell a legrászorulóbb országokat az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásban és hatásainak kezelésében;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a COP 21 egyedülálló alkalmat teremt az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, és ez utóbbinak az ENSZ 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrenddel kapcsolatos tevékenységével való összekötésére; felhívja ezért az AKCS-államok csoportját, az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy a párizsi COP21 konferencián határozottan összpontosítsanak az éghajlatváltozásra és a katasztrófákra való felkészülésre/azok kockázatainak csökkentésére; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a COP 21 egyedülálló alkalmat teremt az éghajlatváltozás elleni küzdelemre, és ez utóbbinak az ENSZ 2015 utáni időszakra vonatkozó fejlesztési menetrenddel kapcsolatos tevékenységével való összekötésére; felhívja ezért az AKCS-államok csoportját, az uniós tagállamokat és a Bizottságot, hogy a párizsi COP21 konferencián határozottan összpontosítsanak az éghajlatváltozásra és a katasztrófákra való felkészülésre/azok kockázatainak csökkentésére;

| 16. | ösztönzi a fejlesztési partnereket és a magánszektort, hogy növeljék a csendes-óceáni szigetországok arra irányuló erőfeszítéseihez nyújtott technikai és pénzügyi támogatást (többek között innovatív finanszírozási mechanizmusok útján is), hogy lépéseket tegyenek az alternatív és megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, a fenntartható közlekedés és az ökoszisztémák megőrzésének irányába, valamint az éghajlatváltozás mérséklésére és – különösen a mezőgazdaságban és a vízgazdálkodásban – az ahhoz való alkalmazkodásra szolgáló technológiák fejlesztéséhez és átadásához nyújtott technikai és pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

16.

ösztönzi a fejlesztési partnereket és a magánszektort, hogy növeljék a csendes-óceáni szigetországok arra irányuló erőfeszítéseihez nyújtott technikai és pénzügyi támogatást (többek között innovatív finanszírozási mechanizmusok útján is), hogy lépéseket tegyenek az alternatív és megújuló energiaforrások, az energiahatékonyság, a fenntartható közlekedés és az ökoszisztémák megőrzésének irányába, valamint az éghajlatváltozás mérséklésére és – különösen a mezőgazdaságban és a vízgazdálkodásban – az ahhoz való alkalmazkodásra szolgáló technológiák fejlesztéséhez és átadásához nyújtott technikai és pénzügyi támogatást;

| 17. | sürgeti az AKCS-országokat és különösen az afrikai, karibi és csendes-óceáni fejlődő kis szigetállamokat, hogy hozzanak létre mechanizmusokat, amelyek révén bevonják a köz- és magánszektort, valamint a nem kormányzati szervezeteket a katasztrófákra való felkészülésbe és azok hatásainak mérséklésébe, a sürgősségi segítségnyújtásba és reagálásba, valamint a katasztrófa utáni újjáépítésbe; |
| --- | --- |

17.

sürgeti az AKCS-országokat és különösen az afrikai, karibi és csendes-óceáni fejlődő kis szigetállamokat, hogy hozzanak létre mechanizmusokat, amelyek révén bevonják a köz- és magánszektort, valamint a nem kormányzati szervezeteket a katasztrófákra való felkészülésbe és azok hatásainak mérséklésébe, a sürgősségi segítségnyújtásba és reagálásba, valamint a katasztrófa utáni újjáépítésbe;

| 18. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az ENSZ főtitkárának, AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az uniós tagállamok és az AKCS-államok nemzeti kormányainak és nemzeti parlamentjeinek, Vanuatu elnökének és Vanuatu parlamentje elnökének, a Csendes-óceáni Közösség titkársága főigazgatójának és a Csendes-óceáni Regionális Környezetvédelmi Program titkársága főigazgatójának; |
| --- | --- |

18.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az ENSZ főtitkárának, AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, az Európai Unió Tanácsa elnökségének, az uniós tagállamok és az AKCS-államok nemzeti kormányainak és nemzeti parlamentjeinek, Vanuatu elnökének és Vanuatu parlamentje elnökének, a Csendes-óceáni Közösség titkársága főigazgatójának és a Csendes-óceáni Regionális Környezetvédelmi Program titkársága főigazgatójának;

ÁLLÁSFOGLALÁS (21)

a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről

Az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés,

| — | Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén, |
| --- | --- |

—

Suvában (Fidzsi-szigetek), 2015. június 15–17-én tartott ülésén,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 18. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban zajló politikai-katonai válság megoldásáról szóló, 2013. január 11-i libreville-i megállapodásra, amelyet a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek égisze alatt írtak alá, és amely megállapítja a Közép-afrikai Köztársaságban zajló válság lezárásához szükséges lépéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban zajló politikai-katonai válság megoldásáról szóló, 2013. január 11-i libreville-i megállapodásra, amelyet a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS) állam- és kormányfőinek égisze alatt írtak alá, és amely megállapítja a Közép-afrikai Köztársaságban zajló válság lezárásához szükséges lépéseket,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. január 24-i 2088. (2013), 2013. október 10-i 2121. (2013), 2013. december 5-i 2127. (2013), 2014. január 28-i 2134. (2014), 2013. április 10-i 2149. (2014), 2014. október 21-i 2181. (2014), 2015. január 22-i 2196. (2015), 2015. március 26-i 2212. (2015) és 2015. április 28-i 2217. (2015) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2013. január 24-i 2088. (2013), 2013. október 10-i 2121. (2013), 2013. december 5-i 2127. (2013), 2014. január 28-i 2134. (2014), 2013. április 10-i 2149. (2014), 2014. október 21-i 2181. (2014), 2015. január 22-i 2196. (2015), 2015. március 26-i 2212. (2015) és 2015. április 28-i 2217. (2015) számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének S/PRST/2014/28. számú, 2014. december 18-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének S/PRST/2014/28. számú, 2014. december 18-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára által az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének küldött, 2015. január 29-i levélre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára által az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének küldött, 2015. január 29-i levélre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. december 9-én tartott, 7329. ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2014. december 9-én tartott, 7329. ülésére,

| — | tekintettel a nemzetközi vizsgálóbizottság Közép-afrikai Köztársaságról szóló, 2014. december 19-i zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi vizsgálóbizottság Közép-afrikai Köztársaságról szóló, 2014. december 19-i zárójelentésére,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársasággal foglalkozó nemzetközi kapcsolattartó csoport 2013. májusi létrehozására, amelyet azzal a feladattal bíztak meg, hogy hangolja össze az ország előtt álló visszatérő problémák tartós megoldásának megtalálás érdekében regionális, kontinentális és nemzetközi szinten hozott intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársasággal foglalkozó nemzetközi kapcsolattartó csoport 2013. májusi létrehozására, amelyet azzal a feladattal bíztak meg, hogy hangolja össze az ország előtt álló visszatérő problémák tartós megoldásának megtalálás érdekében regionális, kontinentális és nemzetközi szinten hozott intézkedéseket,

| — | tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport Brazzaville-ben (Kongói Köztársaság), 2015. március 16-ám tartott hetedik ülésének következtetéseire |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport Brazzaville-ben (Kongói Köztársaság), 2015. március 16-ám tartott hetedik ülésének következtetéseire

| — | tekintettel az Európai Bizottság által 2015. február 16-án, „Az EU 2015-ben 156 millió euróra növeli a humanitárius segélyt, hogy kielégítse a növekvő igényeket a Száhil övben” címmel kiadott sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által 2015. február 16-án, „Az EU 2015-ben 156 millió euróra növeli a humanitárius segélyt, hogy kielégítse a növekvő igényeket a Száhil övben” címmel kiadott sajtóközleményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja által 2015. június 8-án, „A Közép-afrikai Köztársaságban sürgősen 21 millió USD-re van szükség a választásokhoz” címmel kiadott sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Fejlesztési Programja által 2015. június 8-án, „A Közép-afrikai Köztársaságban sürgősen 21 millió USD-re van szükség a választásokhoz” címmel kiadott sajtóközleményre,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságról Brüsszelben, 2015. május 26-án, „A humanitárius segélytől az ellenálló képességig” címmel tartott nemzetközi konferenciára és az Európai Bizottság által a konferencia kapcsán „Az EU növeli a Közép-afrikai Köztársaságban a helyreállításhoz és a fejlesztéshez nyújtott támogatását” címmel kiadott sajtóközleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságról Brüsszelben, 2015. május 26-án, „A humanitárius segélytől az ellenálló képességig” címmel tartott nemzetközi konferenciára és az Európai Bizottság által a konferencia kapcsán „Az EU növeli a Közép-afrikai Köztársaságban a helyreállításhoz és a fejlesztéshez nyújtott támogatását” címmel kiadott sajtóközleményre,

| — | tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) állam- és kormányfőinek 2012. december 21-én és 2013. április 18-án N’Djamenában (Csád) tartott rendkívüli csúcstalálkozóira, valamint az azokon hozott határozatokra, amelyek értelmében egy jogalkotási és alkotmányozó hatáskörrel rendelkező Átmeneti Nemzeti Tanácsot alakítanak, és a Közép-afrikai Köztársaság átállására vonatkozó ütemtervet fogadnak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nyugat-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECOWAS) állam- és kormányfőinek 2012. december 21-én és 2013. április 18-án N’Djamenában (Csád) tartott rendkívüli csúcstalálkozóira, valamint az azokon hozott határozatokra, amelyek értelmében egy jogalkotási és alkotmányozó hatáskörrel rendelkező Átmeneti Nemzeti Tanácsot alakítanak, és a Közép-afrikai Köztársaság átállására vonatkozó ütemtervet fogadnak el,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. évi Római Statútumára, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság 2001-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998. évi Római Statútumára, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság 2001-ben ratifikált,

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló 1979-es egyezményre, az Emberi Jogok és a Népek Jogainak 1981-es Afrikai Chartájára és a Gyermek Jogairól szóló, 1989-es egyezményre, amely tiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását, és amely dokumentumok mindegyikét ratifikálta a Közép-afrikai Köztársaság, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló 1979-es egyezményre, az Emberi Jogok és a Népek Jogainak 1981-es Afrikai Chartájára és a Gyermek Jogairól szóló, 1989-es egyezményre, amely tiltja a gyermekek fegyveres konfliktusokba való bevonását, és amely dokumentumok mindegyikét ratifikálta a Közép-afrikai Köztársaság,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a 2005. évi világ-csúcstalálkozó eredményeiről szóló, 2005. október 24-i 60/1. sz. határozatára és különösen annak a lakosság védelmével kapcsolatos felelősségről szóló 138–140. bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a 2005. évi világ-csúcstalálkozó eredményeiről szóló, 2005. október 24-i 60/1. sz. határozatára és különösen annak a lakosság védelmével kapcsolatos felelősségről szóló 138–140. bekezdésére,

| — | tekintettel a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a Gyermek Jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság aláírt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló, a Gyermek Jogairól szóló egyezményhez fűzött fakultatív jegyzőkönyvre, amelyet a Közép-afrikai Köztársaság aláírt,

| — | tekintettel az átdolgozott műveleti koncepciónak az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsa általi, 2013. október 10-i elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az átdolgozott műveleti koncepciónak az Afrikai Unió Béke és Biztonsági Tanácsa általi, 2013. október 10-i elfogadására,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló, 2015. február 9-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának a Közép-afrikai Köztársaságról szóló, 2015. február 9-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. január 17-i, 2013. szeptember 12-i és 2013. december 12-i európai parlamenti állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetről szóló, 2013. január 17-i, 2013. szeptember 12-i és 2013. december 12-i európai parlamenti állásfoglalásra,

| — | tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságról szóló korábbi, 2013. június 19-i és 2014. március 19-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságról szóló korábbi, 2013. június 19-i és 2014. március 19-i állásfoglalására,

| A. | mivel a természeti erőforrásokban gazdag Közép-afrikai Köztársaságban több évtizede politikai instabilitás uralkodik, és mivel a lakosság 70 %-a a szegénységi küszöb alatt él; |
| --- | --- |

A.

mivel a természeti erőforrásokban gazdag Közép-afrikai Köztársaságban több évtizede politikai instabilitás uralkodik, és mivel a lakosság 70 %-a a szegénységi küszöb alatt él;

| B. | mivel a Séléka általi hatalomátvételt követő kétéves polgárháború pusztító politikai és humanitárius válságot indított el; |
| --- | --- |

B.

mivel a Séléka általi hatalomátvételt követő kétéves polgárháború pusztító politikai és humanitárius válságot indított el;

| C. | mivel az Átmeneti Nemzeti Tanács 2014. január 20-án új ideiglenes államfőt választott Catherine Samba-Panza személyében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Átmeneti Nemzeti Tanács 2014. január 20-án új ideiglenes államfőt választott Catherine Samba-Panza személyében;

| D. | mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűncselekményekért felelős személyeket nem állítják bíróság elé, mert a Közép-afrikai Köztársaság nem rendelkezik megfelelő nemzeti igazságszolgáltatási rendszerrel, és így eluralkodik a büntetlenség légköre; |
| --- | --- |

D.

mivel az emberi jogok megsértéséért és a háborús bűncselekményekért felelős személyeket nem állítják bíróság elé, mert a Közép-afrikai Köztársaság nem rendelkezik megfelelő nemzeti igazságszolgáltatási rendszerrel, és így eluralkodik a büntetlenség légköre;

| E. | mivel a biztonsági helyzet javulása ellenére folytatódik az erőszak, a banditizmus, a rablások és pásztorokat érintő, közösségek közötti feszültségek; |
| --- | --- |

E.

mivel a biztonsági helyzet javulása ellenére folytatódik az erőszak, a banditizmus, a rablások és pásztorokat érintő, közösségek közötti feszültségek;

| F. | mivel az ENSZ békefenntartói javították a polgári lakosság védelmét a fővárosban, de problémákkal küzdenek megbízásuknak az ország más részeiben való végrehajtása során, amelyekbe a fegyveres csoportok jelenléte miatt nem jutnak be; mivel az ENSZ békefenntartói és a humanitáriusszervezetek munkatársai ellen számos támadást intéznek; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ békefenntartói javították a polgári lakosság védelmét a fővárosban, de problémákkal küzdenek megbízásuknak az ország más részeiben való végrehajtása során, amelyekbe a fegyveres csoportok jelenléte miatt nem jutnak be; mivel az ENSZ békefenntartói és a humanitáriusszervezetek munkatársai ellen számos támadást intéznek;

| G. | mivel a Közép-afrikai Köztársaságon belüli instabilitás következtében a gyermekek 70 %-a nem jár iskolába, és a fegyveres erők és fegyveres csoportok több mint 6  000 gyermeket soroztak be; mivel 2015. május 5-én a Közép-afrikai Köztársaságban működő fegyveres csoportok megállapodást kötöttek a gyermekkatonák elbocsátásáról; |
| --- | --- |

G.

mivel a Közép-afrikai Köztársaságon belüli instabilitás következtében a gyermekek 70 %-a nem jár iskolába, és a fegyveres erők és fegyveres csoportok több mint 6  000 gyermeket soroztak be; mivel 2015. május 5-én a Közép-afrikai Köztársaságban működő fegyveres csoportok megállapodást kötöttek a gyermekkatonák elbocsátásáról;

| H. | mivel az ENSZ jelentése, amely 2014-ben készült, de amelyet a The Guardian csak 2015. április 29-én közölt, feltárta, hogy több, a Közép-afrikai Köztársaságban békefenntartóként bevetett francia katonát kiskorúak szexuális zaklatásával gyanúsítanak; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ jelentése, amely 2014-ben készült, de amelyet a The Guardian csak 2015. április 29-én közölt, feltárta, hogy több, a Közép-afrikai Köztársaságban békefenntartóként bevetett francia katonát kiskorúak szexuális zaklatásával gyanúsítanak;

| I. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa engedélyezte az ENSZ közép-afrikai köztársasági többdimenziós integrált stabilizációs missziója (MINUSCA) létszámának emelését, és úgy határozott, hogy annak mandátumát 2016. április 30-ig meghosszabbítja, engedélyezett létszámát pedig 10  750 katonában határozza meg, amely 480 katonai megfigyelőt és törzstisztet, valamint 2  080 rendőrségi munkatársat, ezen belül 400 rendőrtisztet és 40 büntetés-végrehajtási tisztet foglal magában; |
| --- | --- |

I.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa engedélyezte az ENSZ közép-afrikai köztársasági többdimenziós integrált stabilizációs missziója (MINUSCA) létszámának emelését, és úgy határozott, hogy annak mandátumát 2016. április 30-ig meghosszabbítja, engedélyezett létszámát pedig 10  750 katonában határozza meg, amely 480 katonai megfigyelőt és törzstisztet, valamint 2  080 rendőrségi munkatársat, ezen belül 400 rendőrtisztet és 40 büntetés-végrehajtási tisztet foglal magában;

| J. | mivel a pénzügyi támogatás alapvető a biztonság és az államhatalom helyreállításához; mivel ezt a támogatást nem szabad a nulla mértékű kockázat vagy a teljes biztonság megvalósításának feltételéhez kötni; |
| --- | --- |

J.

mivel a pénzügyi támogatás alapvető a biztonság és az államhatalom helyreállításához; mivel ezt a támogatást nem szabad a nulla mértékű kockázat vagy a teljes biztonság megvalósításának feltételéhez kötni;

| K. | mivel a választások megtartásához és a választások utáni átmenet megszervezéséhez elengedhetetlen az állam bizonyos minimális mértékű közigazgatási átszervezése; mivel a választások előkészítésének finanszírozásához, amelyek megtartása 2015 vége előtt esedékes a Közép-afrikai Köztársaságban, rendkívül sürgősen további 21,2 millió USD-re van szükség; |
| --- | --- |

K.

mivel a választások megtartásához és a választások utáni átmenet megszervezéséhez elengedhetetlen az állam bizonyos minimális mértékű közigazgatási átszervezése; mivel a választások előkészítésének finanszírozásához, amelyek megtartása 2015 vége előtt esedékes a Közép-afrikai Köztársaságban, rendkívül sürgősen további 21,2 millió USD-re van szükség;

| L. | mivel a Közép-afrikai Köztársaság legfontosabb humanitárius támogatást nyújtó és fejlesztési partnere az Európai Unió; mivel az EU 2014. július 15-én elindította a Közép-afrikai Köztársaság számára első vagyonkezelői alapját; mivel az EU 2013-ban és 2014-ben 377 millió euro humanitárius támogatást nyújtott, 2015-ben pedig máris további 47 millió eurót mozgósított; mivel a Brüsszelben, 2015. május 26-án tartott nemzetközi konferencián a Bizottság a Közép-afrikai Köztársaságnak nyújtott teljes támogatását 72 millió euróval megemelte; |
| --- | --- |

L.

mivel a Közép-afrikai Köztársaság legfontosabb humanitárius támogatást nyújtó és fejlesztési partnere az Európai Unió; mivel az EU 2014. július 15-én elindította a Közép-afrikai Köztársaság számára első vagyonkezelői alapját; mivel az EU 2013-ban és 2014-ben 377 millió euro humanitárius támogatást nyújtott, 2015-ben pedig máris további 47 millió eurót mozgósított; mivel a Brüsszelben, 2015. május 26-án tartott nemzetközi konferencián a Bizottság a Közép-afrikai Köztársaságnak nyújtott teljes támogatását 72 millió euróval megemelte;

| M. | mivel 2015. május 27-ig a Közép-afrikai Köztársaság humanitárius reagálási tervéhez szükséges források mindössze 21 %-át bocsátották rendelkezésre; |
| --- | --- |

M.

mivel 2015. május 27-ig a Közép-afrikai Köztársaság humanitárius reagálási tervéhez szükséges források mindössze 21 %-át bocsátották rendelkezésre;

| N. | mivel az emberi jogok védelmét szolgáló intézkedések a Cotonoui Megállapodás kulcsfontosságú elemei; mivel az Átmeneti Nemzeti Tanács a Nemzetközi Büntetőbírósággal szoros együttműködésben jogszabályt fogadott el a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett legsúlyosabb bűncselekmények kivizsgálásáért és a háborús és emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőinek a büntetőeljárás alá vonásáért felelős különleges büntetőbíróság létrehozásáról, amelyet az államfő kihirdetett; |
| --- | --- |

N.

mivel az emberi jogok védelmét szolgáló intézkedések a Cotonoui Megállapodás kulcsfontosságú elemei; mivel az Átmeneti Nemzeti Tanács a Nemzetközi Büntetőbírósággal szoros együttműködésben jogszabályt fogadott el a Közép-afrikai Köztársaságban elkövetett legsúlyosabb bűncselekmények kivizsgálásáért és a háborús és emberiesség elleni bűncselekmények elkövetőinek a büntetőeljárás alá vonásáért felelős különleges büntetőbíróság létrehozásáról, amelyet az államfő kihirdetett;

| O. | mivel a Közép-afrikai Köztársaság helyzetével foglalkozó nemzetközi vizsgálóbizottság zárójelentése, amelyet 2015. január 20-án tettek közzé, megállapította, hogy a korábbi elnök, Bozizé vezetése alatt álló kormányerők és a Séléka-párti és Balaka-ellenes csoportok valamennyien elkövettek a nemzetközi humanitárius jogba ütköző és az emberi jogokat sértő súlyos bűncselekményeket; |
| --- | --- |

O.

mivel a Közép-afrikai Köztársaság helyzetével foglalkozó nemzetközi vizsgálóbizottság zárójelentése, amelyet 2015. január 20-án tettek közzé, megállapította, hogy a korábbi elnök, Bozizé vezetése alatt álló kormányerők és a Séléka-párti és Balaka-ellenes csoportok valamennyien elkövettek a nemzetközi humanitárius jogba ütköző és az emberi jogokat sértő súlyos bűncselekményeket;

| P. | mivel a Banguiban tartott nemzeti fórum azt ajánlotta, hogy 2015 végéig tartsák meg a választásokat, és mivel ezt az ajánlást az ECCAS is megerősítette; |
| --- | --- |

P.

mivel a Banguiban tartott nemzeti fórum azt ajánlotta, hogy 2015 végéig tartsák meg a választásokat, és mivel ezt az ajánlást az ECCAS is megerősítette;

| Q. | mivel a Közép-afrikai Köztársaság földrajzi elhelyezkedése folytán stratégiai jelentőséggel bír a terrorizmus közép-afrikai terjeszkedésének leküzdésére irányuló erőfeszítések szempontjából; |
| --- | --- |

Q.

mivel a Közép-afrikai Köztársaság földrajzi elhelyezkedése folytán stratégiai jelentőséggel bír a terrorizmus közép-afrikai terjeszkedésének leküzdésére irányuló erőfeszítések szempontjából;

| 1. | üdvözli a legújabb megállapodások alapján a Közép-afrikai Köztársaságban elért előrelépést, de továbbra is aggasztónak tartja a biztonsági, humanitárius és gazdasági helyzetet; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a legújabb megállapodások alapján a Közép-afrikai Köztársaságban elért előrelépést, de továbbra is aggasztónak tartja a biztonsági, humanitárius és gazdasági helyzetet;

| 2. | megismétli, hogy támogatja a Közép-afrikai Köztársaság függetlenségét, egységét és területi integritását; emlékeztet a be nem avatkozás és a regionális együttműködés elvének a fontosságára; |
| --- | --- |

2.

megismétli, hogy támogatja a Közép-afrikai Köztársaság függetlenségét, egységét és területi integritását; emlékeztet a be nem avatkozás és a regionális együttműködés elvének a fontosságára;

| 3. | megerősíti, hogy támogatja az ideiglenes elnök, Catherine Samba-Panza és a Közép-afrikai Köztársasággal foglalkozó nemzetközi kapcsolattartó csoport által az átmenet folyamatának lezárása érdekében tett erőfeszítéseket, amelyek célja a stabilitás, a biztonság és a konfliktusban részt vevő különböző felek közötti megbékélés biztosítása; |
| --- | --- |

3.

megerősíti, hogy támogatja az ideiglenes elnök, Catherine Samba-Panza és a Közép-afrikai Köztársasággal foglalkozó nemzetközi kapcsolattartó csoport által az átmenet folyamatának lezárása érdekében tett erőfeszítéseket, amelyek célja a stabilitás, a biztonság és a konfliktusban részt vevő különböző felek közötti megbékélés biztosítása;

| 4. | ismét megerősíti, hogy támogatja a 2013. január 11-i libreville-i megállapodást és a N’Djamenában, 2013. április 18-án elfogadott menetrendet mint az alkotmányos rend helyreállításához nélkülözhetetlen eszközöket; |
| --- | --- |

4.

ismét megerősíti, hogy támogatja a 2013. január 11-i libreville-i megállapodást és a N’Djamenában, 2013. április 18-án elfogadott menetrendet mint az alkotmányos rend helyreállításához nélkülözhetetlen eszközöket;

| 5. | üdvözli a bangui megbékélési fórum megtartását és a 2015. május 10-i leszerelési, demobilizálási, visszaillesztési és hazatelepítési megállapodás aláírását, és kéri annak valamennyi fél általi gyors és tényleges végrehajtását, valamint hogy a nemzetközi közösség bocsássa rendelkezésre az e célból szükséges forrásokat; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a bangui megbékélési fórum megtartását és a 2015. május 10-i leszerelési, demobilizálási, visszaillesztési és hazatelepítési megállapodás aláírását, és kéri annak valamennyi fél általi gyors és tényleges végrehajtását, valamint hogy a nemzetközi közösség bocsássa rendelkezésre az e célból szükséges forrásokat;

| 6. | támogatja a fegyveres erők és a biztonsági erők reformját, valamint az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziójának folytatódását a Közép-afrikai Köztársaságban; |
| --- | --- |

6.

támogatja a fegyveres erők és a biztonsági erők reformját, valamint az ENSZ többdimenziós integrált stabilizációs missziójának folytatódását a Közép-afrikai Köztársaságban;

| 7. | üdvözli a MISCA, az EUFOR CAR és a Sangaris misszió (francia erők) eredményes munkáját; üdvözli az Európai Unió katonai tanácsadó missziójának a Közép-afrikai Köztársaságba való telepítését, de sajnálja, hogy sok tagállam nem működik abban közre; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy növelje az országban lévő katonai kapacitásait, és biztosítson minden szükséges támogatást a nemzetközi biztonsági erők megerősítéséhez, amelyek többségében afrikaiakból állnak; |
| --- | --- |

7.

üdvözli a MISCA, az EUFOR CAR és a Sangaris misszió (francia erők) eredményes munkáját; üdvözli az Európai Unió katonai tanácsadó missziójának a Közép-afrikai Köztársaságba való telepítését, de sajnálja, hogy sok tagállam nem működik abban közre; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy növelje az országban lévő katonai kapacitásait, és biztosítson minden szükséges támogatást a nemzetközi biztonsági erők megerősítéséhez, amelyek többségében afrikaiakból állnak;

| 8. | bátorítja az ideiglenes hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy helyreállítsák a bizalmat a Közép-afrikai Köztársaságban élő valamennyi nép körében, és válaszoljanak a sokféle felmerülő kihívásra, mint amilyen például a menekültek hazatelepítése, az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérése, a helyi hatóságok helyreállítása, igazságszolgáltatási rendszer és hatékony közigazgatási infrastruktúra létrehozása, a korrupció elleni küzdelem és az alapvető szolgáltatások újbóli létrehozása, különösen az egészségügy és az oktatás területén; |
| --- | --- |

8.

bátorítja az ideiglenes hatóságok arra irányuló erőfeszítéseit, hogy helyreállítsák a bizalmat a Közép-afrikai Köztársaságban élő valamennyi nép körében, és válaszoljanak a sokféle felmerülő kihívásra, mint amilyen például a menekültek hazatelepítése, az országon belül lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek visszatérése, a helyi hatóságok helyreállítása, igazságszolgáltatási rendszer és hatékony közigazgatási infrastruktúra létrehozása, a korrupció elleni küzdelem és az alapvető szolgáltatások újbóli létrehozása, különösen az egészségügy és az oktatás területén;

| 9. | felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy 2015 végéig mindenki számára – többek között az országba visszatérők és az országon belül a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek számára is – nyitott, szabad, tisztességes és átlátható választásokat tartsanak; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet annak fontosságára, hogy 2015 végéig mindenki számára – többek között az országba visszatérők és az országon belül a lakóhelyüket elhagyni kényszerült emberek számára is – nyitott, szabad, tisztességes és átlátható választásokat tartsanak;

| 10. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy biztosítsa az e választások megtartásának lehetővé tételéhez szükséges valamennyi forrást, különösen a választási segítségnyújtási program révén; |
| --- | --- |

10.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy biztosítsa az e választások megtartásának lehetővé tételéhez szükséges valamennyi forrást, különösen a választási segítségnyújtási program révén;

| 11. | aggodalmának ad hangot a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló humanitárius helyzet és a súlyos élelmiszerhiány kockázata miatt; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy mozgósítsa az összes szükséges forrást, és javítsa a különféle donorok közötti koordinációt; |
| --- | --- |

11.

aggodalmának ad hangot a Közép-afrikai Köztársaságban fennálló humanitárius helyzet és a súlyos élelmiszerhiány kockázata miatt; felhívja a nemzetközi közösséget, hogy mozgósítsa az összes szükséges forrást, és javítsa a különféle donorok közötti koordinációt;

| 12. | üdvözli az Európai Unió által a humanitárius válságra reagálva biztosított megnövelt támogatást; aggodalmának ad hangot a humanitárius segélyhez való hozzáférés korlátozása miatt, és elítéli a humanitárius szervezetek munkatársai elleni agresszió eseteit; üdvözli az Európai Unió arra vonatkozó határozatát, hogy forrásokat küld Csádnak és Kamerunnak a Közép-afrikai Köztársaság lakosainak történő segítségnyújtásra irányuló humanitárius erőfeszítéseik finanszírozásához; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az Európai Unió által a humanitárius válságra reagálva biztosított megnövelt támogatást; aggodalmának ad hangot a humanitárius segélyhez való hozzáférés korlátozása miatt, és elítéli a humanitárius szervezetek munkatársai elleni agresszió eseteit; üdvözli az Európai Unió arra vonatkozó határozatát, hogy forrásokat küld Csádnak és Kamerunnak a Közép-afrikai Köztársaság lakosainak történő segítségnyújtásra irányuló humanitárius erőfeszítéseik finanszírozásához;

| 13. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy segítsen a Közép-afrikai Köztársaság szomszédságában fekvő országok hatóságainak, amelyek érzékelik e konfliktus hatásait, különösen ami menekültek befogadását illeti; |
| --- | --- |

13.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy segítsen a Közép-afrikai Köztársaság szomszédságában fekvő országok hatóságainak, amelyek érzékelik e konfliktus hatásait, különösen ami menekültek befogadását illeti;

| 14. | sürgeti a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy a MINUSCA támogatásával tegyenek gyakorlati intézkedéseket, hogy megvédjék a polgári lakosságot, és garantálják az ország területének biztonságát és egységét, a nemzetközi humanitárius jog és menekültjog alapján fennálló kötelezettségeik teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy a MINUSCA támogatásával tegyenek gyakorlati intézkedéseket, hogy megvédjék a polgári lakosságot, és garantálják az ország területének biztonságát és egységét, a nemzetközi humanitárius jog és menekültjog alapján fennálló kötelezettségeik teljes körű tiszteletben tartása mellett;

| 15. | határozottan elítéli a tartós erőszakot, amelynek oly sokan estek áldozatául, és amely több mint 8 50  000 embert kényszerített menekülésre, mint ahogyan a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok megsértéseit is, értve ez alatt a bírósági tárgyalás nélküli és azonnali kivégzéseket, az erőszakos eltűnéseket, az önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, a kínzást és a szexuális erőszakot, és határozottabb fellépést kér az áldozatok segítése érdekében, különösen a szexuális és reproduktív egészséghez kapcsolódó szolgáltatások nyújtása révén; |
| --- | --- |

15.

határozottan elítéli a tartós erőszakot, amelynek oly sokan estek áldozatául, és amely több mint 8 50  000 embert kényszerített menekülésre, mint ahogyan a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok megsértéseit is, értve ez alatt a bírósági tárgyalás nélküli és azonnali kivégzéseket, az erőszakos eltűnéseket, az önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat, a kínzást és a szexuális erőszakot, és határozottabb fellépést kér az áldozatok segítése érdekében, különösen a szexuális és reproduktív egészséghez kapcsolódó szolgáltatások nyújtása révén;

| 16. | felhívja a Közép-afrikai Köztársaság kormányát, hogy támogassa a Nemzetközi Büntetőbíróság háborús bűncselekményekre és emberiesség elleni bűncselekményekre irányuló vizsgálatait, és felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy azonosítsák, állítsák bíróság elé és büntessék meg az ezekért felelős személyeket; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Közép-afrikai Köztársaság kormányát, hogy támogassa a Nemzetközi Büntetőbíróság háborús bűncselekményekre és emberiesség elleni bűncselekményekre irányuló vizsgálatait, és felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy azonosítsák, állítsák bíróság elé és büntessék meg az ezekért felelős személyeket;

| 17. | kéri a gyermekkatonák felszabadításáról szóló, 2015. május 5-i megállapodás azonnali végrehajtását; |
| --- | --- |

17.

kéri a gyermekkatonák felszabadításáról szóló, 2015. május 5-i megállapodás azonnali végrehajtását;

| 18. | felhívja az ENSZ-t, hogy működjön átlátható módon együtt a francia hatóságokkal azon vádak kivizsgálása során, amelyek szerint francia katonák gyermekeket erőszakoltak meg; |
| --- | --- |

18.

felhívja az ENSZ-t, hogy működjön átlátható módon együtt a francia hatóságokkal azon vádak kivizsgálása során, amelyek szerint francia katonák gyermekeket erőszakoltak meg;

| 19. | üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni fegyverembargó foganatosítására vonatkozó határozatát; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni fegyverembargó foganatosítására vonatkozó határozatát;

| 20. | felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy készítsenek a természeti erőforrások illegális kiaknázása és az azok csempészetével foglalkozó hálózatok elleni küzdelemre irányuló nemzeti stratégiát, és egy világos mutatókat és külső monitoringrendszert tartalmazó menetrend elfogadását ajánlja, amely lehetővé fogja tenni a Közép-afrikai Köztársaság számára, hogy újra csatlakozzon a kimberleyi folyamathoz és a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezéshez; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Közép-afrikai Köztársaság hatóságait, hogy készítsenek a természeti erőforrások illegális kiaknázása és az azok csempészetével foglalkozó hálózatok elleni küzdelemre irányuló nemzeti stratégiát, és egy világos mutatókat és külső monitoringrendszert tartalmazó menetrend elfogadását ajánlja, amely lehetővé fogja tenni a Közép-afrikai Köztársaság számára, hogy újra csatlakozzon a kimberleyi folyamathoz és a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezéshez;

| 21. | kötelező európai jogszabályok gyors bevezetésére szólít fel, hogy megakadályozzák a – többek között Európán kívüli – gazdasági szereplőket abban, hogy az európai piacokon olyan ásványi nyersanyagokat adjanak el, amelyekből konfliktusokat finanszíroznak; |
| --- | --- |

21.

kötelező európai jogszabályok gyors bevezetésére szólít fel, hogy megakadályozzák a – többek között Európán kívüli – gazdasági szereplőket abban, hogy az európai piacokon olyan ásványi nyersanyagokat adjanak el, amelyekből konfliktusokat finanszíroznak;

| 22. | javasolja, hogy az ENSZ a MINUSCA égisze alatt hozzon létre egy gyémánt-, arany- és elefántcsont-csempészet és militarizált orvvadászat elleni küzdelemmel foglalkozó egységet; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy az ENSZ a MINUSCA égisze alatt hozzon létre egy gyémánt-, arany- és elefántcsont-csempészet és militarizált orvvadászat elleni küzdelemmel foglalkozó egységet;

| 23. | üdvözli a Bêkou Vagyonkezelői Alap Európai Unió általi létrehozását és Franciaország, Németország, Hollandia, Olaszország és Svájc hozzájárulását, és felhívja a többi uniós tagállamot és donort, hogy járuljanak hozzá az alaphoz; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Bêkou Vagyonkezelői Alap Európai Unió általi létrehozását és Franciaország, Németország, Hollandia, Olaszország és Svájc hozzájárulását, és felhívja a többi uniós tagállamot és donort, hogy járuljanak hozzá az alaphoz;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a nőknek és a civil társadalomnak az átmenet folyamatában való részvétele és képviselete létfontosságú annak sikeréhez; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a nőknek és a civil társadalomnak az átmenet folyamatában való részvétele és képviselete létfontosságú annak sikeréhez;

| 25. | támogatja a vallási vezetők arra irányuló törekvéseit, hogy megakadályozzák a vallási csoportok közötti konfliktusokat és fenntartsák a békés együttélés hagyományát; |
| --- | --- |

25.

támogatja a vallási vezetők arra irányuló törekvéseit, hogy megakadályozzák a vallási csoportok közötti konfliktusokat és fenntartsák a békés együttélés hagyományát;

| 26. | utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Közép-afrikai Köztársaság ideiglenes hatóságainak, az Afrikai Unió intézményeinek, a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECCAS) és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

26.

utasítja társelnökeit, hogy továbbítsák ezt az állásfoglalást az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, az Európai Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Közép-afrikai Köztársaság ideiglenes hatóságainak, az Afrikai Unió intézményeinek, a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közösségének (ECCAS) és az ENSZ főtitkárának.

---

(1)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2015. június 17-én Suvában (Fidzsi-szigetek).

1

(2)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2015. június 17-én Suvában (Fidzsi-szigetek).

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

3

(4)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

4

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637=1412922281378=EN

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2015. június 17-én Suvában (Fidzsi-szigetek).

9

(10)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

10

(11)  HL L 287., 2005.10.28., 4. o.

11

(12)  HL L 287., 2010.11.4., 3. o.

12

(13)  HL C 72. E, 2014.3.11., 21. o.

13

(14)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2015. június 17-én Suvában (Fidzsi-szigetek).

14

(15)  HL C 15. E, 2010.1.21., 1. o.

15

(16)  HL C 67. E, 2010.3.18., 44. o.

16

(17)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA -PROV(2013)0578.

18

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Elfogadta az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2015. június 17-én Suvában (Fidzsi-szigetek).

21

---