# Uradni list L 313/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 313 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5828. november 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 313

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5828. november 2015

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (
  1
  )

1

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2015/2194 z dne 23. novembra 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji | 20 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2195 z dne 9. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu v zvezi z opredelitvijo standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov za povračilo izdatkov državam članicam s strani Komisije | 22 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2196 z dne 24. novembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Torta del Casar (ZOP)) | 29 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2197 z dne 27. novembra 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s tesno koreliranimi valutami v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 30 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2198 z dne 27. novembra 2015 o odobritvi aktivne snovi rescalure v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 35 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2199 z dne 27. novembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 38 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2200 z dne 13. novembra 2015 o podaljšanju mandata vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2015) | 40 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2201 z dne 13. novembra 2015 o sprejetju prispevkov tretjih držav za svetovalno misijo Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/5/2015) | 41 |
| | * | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2202 z dne 19. novembra 2015 o spremembi Sklepa ECB/2010/23 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2015/37) | 42 |

II   Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2015/2194 z dne 23. novembra 2015 o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji

20

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/2195 z dne 9. julija 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu v zvezi z opredelitvijo standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov za povračilo izdatkov državam članicam s strani Komisije

22

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2196 z dne 24. novembra 2015 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Torta del Casar (ZOP))

29

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2197 z dne 27. novembra 2015 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s tesno koreliranimi valutami v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

30

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2198 z dne 27. novembra 2015 o odobritvi aktivne snovi rescalure v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

35

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2199 z dne 27. novembra 2015 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

38

SKLEPI

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2200 z dne 13. novembra 2015 o podaljšanju mandata vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2015)

40

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/2201 z dne 13. novembra 2015 o sprejetju prispevkov tretjih držav za svetovalno misijo Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/5/2015)

41

*

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/2202 z dne 19. novembra 2015 o spremembi Sklepa ECB/2010/23 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2015/37)

42

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/1200 z dne 22. julija 2015 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za amidosulfuron, fenheksamid, kresoksim-metil, tiakloprid in trifloksistrobin v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 195, 23.7.2015 ) | 44 |
| | * | Popravek Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti ( UL L 315, 3.12.2007 ) | 44 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/1200 z dne 22. julija 2015 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za amidosulfuron, fenheksamid, kresoksim-metil, tiakloprid in trifloksistrobin v ali na nekaterih proizvodih ( UL L 195, 23.7.2015 )

( UL L 195, 23.7.2015 )

44

*

Popravek Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti ( UL L 315, 3.12.2007 )

( UL L 315, 3.12.2007 )

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/1

---

DIREKTIVA (EU) 2015/2193 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. novembra 2015

o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Sklepu št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: akcijski program) je priznano, da so bile emisije onesnaževal v zrak v preteklih desetletjih občutno zmanjšane, toda da so hkrati ravni onesnaženosti zraka v številnih delih Evrope še vedno problematične in da so državljani Unije še naprej izpostavljeni snovem, ki onesnažujejo zrak, kar lahko škodljivo vpliva na njihovo zdravje in počutje. Glede na akcijski program so ekosistemi še vedno ogroženi zaradi prekomernega usedanja dušika in žvepla, povezanega z emisijami iz prometa, netrajnostno kmetijsko prakso in proizvodnjo električne energije. Ravni onesnaženosti zraka v številnih predelih Unije še vedno presegajo omejitve, ki jih je določila Unija, standardi Unije v zvezi s kakovostjo zraka pa ne izpolnjujejo ciljev, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija. |
| --- | --- |

(1)

V Sklepu št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: akcijski program) je priznano, da so bile emisije onesnaževal v zrak v preteklih desetletjih občutno zmanjšane, toda da so hkrati ravni onesnaženosti zraka v številnih delih Evrope še vedno problematične in da so državljani Unije še naprej izpostavljeni snovem, ki onesnažujejo zrak, kar lahko škodljivo vpliva na njihovo zdravje in počutje. Glede na akcijski program so ekosistemi še vedno ogroženi zaradi prekomernega usedanja dušika in žvepla, povezanega z emisijami iz prometa, netrajnostno kmetijsko prakso in proizvodnjo električne energije. Ravni onesnaženosti zraka v številnih predelih Unije še vedno presegajo omejitve, ki jih je določila Unija, standardi Unije v zvezi s kakovostjo zraka pa ne izpolnjujejo ciljev, ki jih je določila Svetovna zdravstvena organizacija.

| (2) | Da se zagotovi zdravo okolje za vse, akcijski program poziva, da se lokalni ukrepi dopolnijo s primerno politiko na nacionalni ravni in na ravni Unije. Zahteva zlasti okrepitev prizadevanj za doseganje popolne skladnosti z zakonodajo Unije glede kakovosti zraka in za opredelitev strateških ciljev ter ukrepov za obdobje po letu 2020. |
| --- | --- |

(2)

Da se zagotovi zdravo okolje za vse, akcijski program poziva, da se lokalni ukrepi dopolnijo s primerno politiko na nacionalni ravni in na ravni Unije. Zahteva zlasti okrepitev prizadevanj za doseganje popolne skladnosti z zakonodajo Unije glede kakovosti zraka in za opredelitev strateških ciljev ter ukrepov za obdobje po letu 2020.

| (3) | Znanstvene ocene kažejo, da je življenjska doba državljanov Unije zaradi onesnaženosti zraka povprečno krajša za osem mesecev. |
| --- | --- |

(3)

Znanstvene ocene kažejo, da je življenjska doba državljanov Unije zaradi onesnaženosti zraka povprečno krajša za osem mesecev.

| (4) | Emisije onesnaževal zaradi zgorevanja goriv v srednje velikih kurilnih napravah na splošno niso regulirane na ravni Unije, čeprav vedno bolj prispevajo k onesnaženosti zraka, zlasti zaradi povečane uporabe biomase kot goriva, kar je posledica podnebne in energetske politike. |
| --- | --- |

(4)

Emisije onesnaževal zaradi zgorevanja goriv v srednje velikih kurilnih napravah na splošno niso regulirane na ravni Unije, čeprav vedno bolj prispevajo k onesnaženosti zraka, zlasti zaradi povečane uporabe biomase kot goriva, kar je posledica podnebne in energetske politike.

| (5) | Zgorevanje goriva v nekaterih majhnih kurilnih napravah in aparatih zajemajo izvedbeni ukrepi iz Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). V okviru navedene direktive so nujno potrebni dodatni ukrepi, s katerimi bi odpravili preostalo regulativno vrzel. Zgorevanje goriva v velikih kurilnih napravah od 7. januarja 2013 zajema Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), medtem ko se Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) še naprej uporablja za velike kurilne naprave, ki jih zajema člen 30(2) Direktive 2010/75/EU, in sicer do 31. decembra 2015. |
| --- | --- |

(5)

Zgorevanje goriva v nekaterih majhnih kurilnih napravah in aparatih zajemajo izvedbeni ukrepi iz Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5). V okviru navedene direktive so nujno potrebni dodatni ukrepi, s katerimi bi odpravili preostalo regulativno vrzel. Zgorevanje goriva v velikih kurilnih napravah od 7. januarja 2013 zajema Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), medtem ko se Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) še naprej uporablja za velike kurilne naprave, ki jih zajema člen 30(2) Direktive 2010/75/EU, in sicer do 31. decembra 2015.

| (6) | Komisija je v svojem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 17. maja 2013 o preučitvah na podlagi člena 30(9) in člena 73 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah v zvezi z emisijami iz intenzivne živinoreje in kurilnih naprav ugotovila, da so se pri zgorevanju goriv v srednje velikih kurilnih napravah pokazale nedvomne možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij v zrak. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v svojem poročilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 17. maja 2013 o preučitvah na podlagi člena 30(9) in člena 73 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah v zvezi z emisijami iz intenzivne živinoreje in kurilnih naprav ugotovila, da so se pri zgorevanju goriv v srednje velikih kurilnih napravah pokazale nedvomne možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij v zrak.

| (7) | Mednarodne obveznosti Unije v zvezi z onesnaževanjem zraka, namenjene zmanjšanju zakisljevanja, evtrofikacije, prizemnega ozona in emisij delcev, so bile sprejete na podlagi Göteborškega protokola Konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, ki je bil spremenjen leta 2012, da bi se okrepile obstoječe zaveze za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka in hlapnih organskih spojin ter uvedla nova zaveza za delce (PM 2,5), ki naj bi bila izpolnjena od leta 2020 naprej. |
| --- | --- |

(7)

Mednarodne obveznosti Unije v zvezi z onesnaževanjem zraka, namenjene zmanjšanju zakisljevanja, evtrofikacije, prizemnega ozona in emisij delcev, so bile sprejete na podlagi Göteborškega protokola Konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja, ki je bil spremenjen leta 2012, da bi se okrepile obstoječe zaveze za zmanjšanje emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov, amonijaka in hlapnih organskih spojin ter uvedla nova zaveza za delce (PM 2,5), ki naj bi bila izpolnjena od leta 2020 naprej.

| (8) | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 18. decembra 2013 z naslovom „Program Čist zrak za Evropo“ poziva k ukrepanju za nadzor nad emisijami snovi, ki onesnažujejo zrak, iz srednje velikih kurilnih naprav, s čimer zaključuje regulativni okvir za kurilni sektor. Program Čist zrak zaključuje agendo do leta 2020 za zmanjšanje onesnaževanja iz sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 21. septembra 2005 z naslovom: „Tematska strategija o onesnaževanju zraka“ in vzpostavlja cilje za zmanjšanje vpliva za obdobje do leta 2030. Za doseganje vseh teh strateških ciljev bi bilo treba oblikovati regulativno agendo, vključno z ukrepi za nadzor nad emisijami iz srednje velikih kurilnih naprav. |
| --- | --- |

(8)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 18. decembra 2013 z naslovom „Program Čist zrak za Evropo“ poziva k ukrepanju za nadzor nad emisijami snovi, ki onesnažujejo zrak, iz srednje velikih kurilnih naprav, s čimer zaključuje regulativni okvir za kurilni sektor. Program Čist zrak zaključuje agendo do leta 2020 za zmanjšanje onesnaževanja iz sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 21. septembra 2005 z naslovom: „Tematska strategija o onesnaževanju zraka“ in vzpostavlja cilje za zmanjšanje vpliva za obdobje do leta 2030. Za doseganje vseh teh strateških ciljev bi bilo treba oblikovati regulativno agendo, vključno z ukrepi za nadzor nad emisijami iz srednje velikih kurilnih naprav.

| (9) | Srednje velike kurilne naprave bi morale biti razvite in obratovati tako, da bi spodbujale energetsko učinkovitost. Takšne in tudi gospodarske vidike, tehnične možnosti in življenjsko dobo obstoječih srednje velikih kurilnih naprav bi bilo treba še posebej upoštevati pri predelavi srednje velikih kurilnih naprav ali odločanju o večjih naložbah. |
| --- | --- |

(9)

Srednje velike kurilne naprave bi morale biti razvite in obratovati tako, da bi spodbujale energetsko učinkovitost. Takšne in tudi gospodarske vidike, tehnične možnosti in življenjsko dobo obstoječih srednje velikih kurilnih naprav bi bilo treba še posebej upoštevati pri predelavi srednje velikih kurilnih naprav ali odločanju o večjih naložbah.

| (10) | Da se zaradi obratovanja srednje velike kurilne naprave ne bi poslabšala kakovost zraka, sprejeti ukrepi za omejitev emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in prahu v zrak ne bi smeli povzročiti povečanja emisij drugih onesnaževal, na primer ogljikovega monoksida. |
| --- | --- |

(10)

Da se zaradi obratovanja srednje velike kurilne naprave ne bi poslabšala kakovost zraka, sprejeti ukrepi za omejitev emisij žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in prahu v zrak ne bi smeli povzročiti povečanja emisij drugih onesnaževal, na primer ogljikovega monoksida.

| (11) | Srednje velike kurilne naprave, za katere že veljajo minimalne zahteve na ravni Unije, kot so naprave, za katere velja agregacijsko pravilo iz poglavja III Direktive 2010/75/EU, ali naprave, ki sežigajo ali sosežigajo trdne ali tekoče odpadke in jih zato zajema poglavje IV navedene direktive, bi bilo treba izvzeti iz področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(11)

Srednje velike kurilne naprave, za katere že veljajo minimalne zahteve na ravni Unije, kot so naprave, za katere velja agregacijsko pravilo iz poglavja III Direktive 2010/75/EU, ali naprave, ki sežigajo ali sosežigajo trdne ali tekoče odpadke in jih zato zajema poglavje IV navedene direktive, bi bilo treba izvzeti iz področja uporabe te direktive.

| (12) | Iz področja uporabe te direktive bi bilo treba izvzeti tudi nekatere druge srednje velike kurilne naprave, in sicer na podlagi njihovih tehničnih značilnosti ali njihove uporabe v določenih dejavnostih. |
| --- | --- |

(12)

Iz področja uporabe te direktive bi bilo treba izvzeti tudi nekatere druge srednje velike kurilne naprave, in sicer na podlagi njihovih tehničnih značilnosti ali njihove uporabe v določenih dejavnostih.

| (13) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za srednje velike kurilne naprave, ki za proizvodnjo energije v rafinerijah mineralnega olja in plina uporabljajo samo rafinerijska goriva ali rafinerijska goriva, skupaj z drugimi gorivi, ter za kotle za predelavo v obratih za proizvodnjo papirne kaše, saj zanje veljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, določenimi v zaključkih o teh tehnologijah v skladu z Direktivo 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(13)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za srednje velike kurilne naprave, ki za proizvodnjo energije v rafinerijah mineralnega olja in plina uporabljajo samo rafinerijska goriva ali rafinerijska goriva, skupaj z drugimi gorivi, ter za kotle za predelavo v obratih za proizvodnjo papirne kaše, saj zanje veljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, določenimi v zaključkih o teh tehnologijah v skladu z Direktivo 2010/75/EU.

| (14) | Ta direktiva bi se morala uporabljati za kurilne naprave – tudi za kombinacijo dveh ali več novih srednje velikih kurilnih naprav – s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in manjša od 50 MW. Posamezne kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 1 MW, ne bi smele biti upoštevane pri izračunu skupne nazivne vhodne toplotne moči kombinacije kurilnih naprav. Da bi preprečili regulativno vrzel, bi se morala ta direktiva brez poseganja v poglavje III Direktive 2010/75/EU uporabljati tudi za kombinacijo novih srednje velikih kurilnih naprav, če je skupna nazivna vhodna toplotna moč enaka ali večja od 50 MW. |
| --- | --- |

(14)

Ta direktiva bi se morala uporabljati za kurilne naprave – tudi za kombinacijo dveh ali več novih srednje velikih kurilnih naprav – s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in manjša od 50 MW. Posamezne kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 1 MW, ne bi smele biti upoštevane pri izračunu skupne nazivne vhodne toplotne moči kombinacije kurilnih naprav. Da bi preprečili regulativno vrzel, bi se morala ta direktiva brez poseganja v poglavje III Direktive 2010/75/EU uporabljati tudi za kombinacijo novih srednje velikih kurilnih naprav, če je skupna nazivna vhodna toplotna moč enaka ali večja od 50 MW.

| (15) | Da bi zagotovili nadzor nad emisijami žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in prahu v zrak, bi morala vsaka srednje velika kurilna naprava obratovati samo pod pogojem, da je pristojni organ na podlagi informacij, ki jih je predložil upravljavec, zanjo izdal dovoljenje ali jo registriral. |
| --- | --- |

(15)

Da bi zagotovili nadzor nad emisijami žveplovega dioksida, dušikovih oksidov in prahu v zrak, bi morala vsaka srednje velika kurilna naprava obratovati samo pod pogojem, da je pristojni organ na podlagi informacij, ki jih je predložil upravljavec, zanjo izdal dovoljenje ali jo registriral.

| (16) | Za namene nadzora nad emisijami iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti emisij in zahteve za spremljanje. |
| --- | --- |

(16)

Za namene nadzora nad emisijami iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak bi bilo treba v tej direktivi določiti mejne vrednosti emisij in zahteve za spremljanje.

| (17) | Mejne vrednosti emisij iz Priloge II se ne bi smele uporabljati za srednje velike kurilne naprave na Kanarskih otokih, v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in na Madeiri, in sicer zaradi tehničnih in logističnih vprašanj, ki so povezana z izolirano lego takšnih naprav. Zadevne države članice bi morale določiti mejne vrednosti emisij za takšne naprave, da bi zmanjšale njihove emisije v zrak ter morebitna tveganja za zdravje ljudi in okolje. |
| --- | --- |

(17)

Mejne vrednosti emisij iz Priloge II se ne bi smele uporabljati za srednje velike kurilne naprave na Kanarskih otokih, v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in na Madeiri, in sicer zaradi tehničnih in logističnih vprašanj, ki so povezana z izolirano lego takšnih naprav. Zadevne države članice bi morale določiti mejne vrednosti emisij za takšne naprave, da bi zmanjšale njihove emisije v zrak ter morebitna tveganja za zdravje ljudi in okolje.

| (18) | Da bi obstoječim srednje velikim kurilnim napravam zagotovili dovolj časa za tehnično prilagoditev zahtevam iz te direktive, bi se morale mejne vrednosti emisij za navedene naprave uporabljati po določenem obdobju od datuma začetka uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(18)

Da bi obstoječim srednje velikim kurilnim napravam zagotovili dovolj časa za tehnično prilagoditev zahtevam iz te direktive, bi se morale mejne vrednosti emisij za navedene naprave uporabljati po določenem obdobju od datuma začetka uporabe te direktive.

| (19) | Da bi upoštevali nekatere posebne okoliščine, ko bi uporaba mejnih vrednosti emisij povzročila nesorazmerno višje stroške v primerjavi z okoljskimi koristmi, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da iz doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej direktivi, izvzamejo srednje velike kurilne naprave, ki se uporabljajo v nujnih primerih in obratujejo v omejenih obdobjih. |
| --- | --- |

(19)

Da bi upoštevali nekatere posebne okoliščine, ko bi uporaba mejnih vrednosti emisij povzročila nesorazmerno višje stroške v primerjavi z okoljskimi koristmi, bi moralo biti državam članicam omogočeno, da iz doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi, določenimi v tej direktivi, izvzamejo srednje velike kurilne naprave, ki se uporabljajo v nujnih primerih in obratujejo v omejenih obdobjih.

| (20) | Ker so obstoječe srednje velike kurilne naprave, ki so del majhnih izdvojenih sistemov ali mikro izdvojenih omrežij, infrastrukturno omejene in ker je treba olajšati njihovo medsebojno povezovanje, bi bilo treba zagotoviti več časa za njihovo prilagoditev mejnim vrednostim emisij iz te direktive. |
| --- | --- |

(20)

Ker so obstoječe srednje velike kurilne naprave, ki so del majhnih izdvojenih sistemov ali mikro izdvojenih omrežij, infrastrukturno omejene in ker je treba olajšati njihovo medsebojno povezovanje, bi bilo treba zagotoviti več časa za njihovo prilagoditev mejnim vrednostim emisij iz te direktive.

| (21) | Glede na splošne koristi daljinskega ogrevanja, saj prispeva k zmanjšanju domače uporabe goriv, ki povzročajo visoke ravni onesnaženosti zraka, izboljšuje energetsko učinkovitost in zmanjšuje emisije CO2, bi države članice morale imeti možnost, da obstoječim srednje velikim kurilnim napravam, katerih znaten delež proizvedene koristne toplote se uporablja v javnih omrežjih za daljinsko ogrevanje, zagotovijo več časa za prilagoditev mejnim vrednostim emisij iz te direktive. |
| --- | --- |

(21)

Glede na splošne koristi daljinskega ogrevanja, saj prispeva k zmanjšanju domače uporabe goriv, ki povzročajo visoke ravni onesnaženosti zraka, izboljšuje energetsko učinkovitost in zmanjšuje emisije CO2, bi države članice morale imeti možnost, da obstoječim srednje velikim kurilnim napravam, katerih znaten delež proizvedene koristne toplote se uporablja v javnih omrežjih za daljinsko ogrevanje, zagotovijo več časa za prilagoditev mejnim vrednostim emisij iz te direktive.

| (22) | Glede na nedavne naložbe v naprave na biomaso, namenjene večji uporabi obnovljivih virov energije, na podlagi katerih so se že zmanjšale emisije onesnaževal, in da bi upoštevali naložbene cikle, ki so s tem povezani, bi države članice morale imeti možnost, da zagotovijo več časa za prilagoditev takih naprav mejnim vrednostim emisij iz te direktive. |
| --- | --- |

(22)

Glede na nedavne naložbe v naprave na biomaso, namenjene večji uporabi obnovljivih virov energije, na podlagi katerih so se že zmanjšale emisije onesnaževal, in da bi upoštevali naložbene cikle, ki so s tem povezani, bi države članice morale imeti možnost, da zagotovijo več časa za prilagoditev takih naprav mejnim vrednostim emisij iz te direktive.

| (23) | Ker so plinske kompresorske postaje bistvene za zanesljivost in varno obratovanje nacionalnih prenosnih omrežij plina in ker za njihovo nadgrajevanje veljajo posebne omejitve, bi države članice morale imeti možnost, da zagotovijo več časa za prilagoditev srednje velikih kurilnih naprav, ki poganjajo tovrstne postaje, mejnim vrednostim emisij dušikovih oksidov iz te direktive. |
| --- | --- |

(23)

Ker so plinske kompresorske postaje bistvene za zanesljivost in varno obratovanje nacionalnih prenosnih omrežij plina in ker za njihovo nadgrajevanje veljajo posebne omejitve, bi države članice morale imeti možnost, da zagotovijo več časa za prilagoditev srednje velikih kurilnih naprav, ki poganjajo tovrstne postaje, mejnim vrednostim emisij dušikovih oksidov iz te direktive.

| (24) | V skladu s členom 193 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ta direktiva državam članicam ne preprečuje ohranitve ali uvedbe strožjih varstvenih ukrepov. Takšni ukrepi bi bili na primer potrebni na območjih, ki niso skladna z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka. V teh primerih bi morale države članice pri oblikovanju načrtov za kakovost zraka na podlagi Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) oceniti, ali je treba uporabiti strožje mejne vrednosti emisij od zahtev iz te direktive. Pri teh ocenah bi morale upoštevati izid izmenjave informacij o najboljši uspešnosti zmanjšanja emisij, ki jo je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo. Komisija bi morala organizirati takšno izmenjavo informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami, tudi operaterji in ponudniki tehnologije, in nevladnimi organizacijami, tudi tistimi, ki promovirajo varstvo okolja. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 193 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ta direktiva državam članicam ne preprečuje ohranitve ali uvedbe strožjih varstvenih ukrepov. Takšni ukrepi bi bili na primer potrebni na območjih, ki niso skladna z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka. V teh primerih bi morale države članice pri oblikovanju načrtov za kakovost zraka na podlagi Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8) oceniti, ali je treba uporabiti strožje mejne vrednosti emisij od zahtev iz te direktive. Pri teh ocenah bi morale upoštevati izid izmenjave informacij o najboljši uspešnosti zmanjšanja emisij, ki jo je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo. Komisija bi morala organizirati takšno izmenjavo informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami, tudi operaterji in ponudniki tehnologije, in nevladnimi organizacijami, tudi tistimi, ki promovirajo varstvo okolja.

| (25) | Države članice bi morale zagotoviti, da upravljavec srednje velike kurilne naprave v primeru neskladnosti s to direktivo sprejme potrebne ukrepe. Države članice bi morale vzpostaviti sistem za preverjanje skladnosti srednje velikih kurilnih naprav z zahtevami iz te direktive. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale zagotoviti, da upravljavec srednje velike kurilne naprave v primeru neskladnosti s to direktivo sprejme potrebne ukrepe. Države članice bi morale vzpostaviti sistem za preverjanje skladnosti srednje velikih kurilnih naprav z zahtevami iz te direktive.

| (26) | Da bi zagotovili učinkovito izvajanje in uveljavitev te direktive, bi bilo po možnosti treba inšpekcijske preglede usklajevati s tistimi, ki jih zahteva druga zakonodaja Unije. |
| --- | --- |

(26)

Da bi zagotovili učinkovito izvajanje in uveljavitev te direktive, bi bilo po možnosti treba inšpekcijske preglede usklajevati s tistimi, ki jih zahteva druga zakonodaja Unije.

| (27) | Določbe te direktive glede dostopa do informacij o njenem izvajanju bi bilo treba izvajati tako, da bi zagotovili polni učinek Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

(27)

Določbe te direktive glede dostopa do informacij o njenem izvajanju bi bilo treba izvajati tako, da bi zagotovili polni učinek Direktive 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| (28) | Da bi omejili breme za mala in srednja podjetja, ki upravljajo srednje velike kurilne naprave, bi morale biti upravne obveznosti za upravljavce v zvezi z zagotavljanjem informacij, spremljanjem in poročanjem sorazmerne in bi se morale izogniti podvajanju, hkrati pa bi pristojnemu organu morale omogočiti učinkovito preverjanje skladnosti. |
| --- | --- |

(28)

Da bi omejili breme za mala in srednja podjetja, ki upravljajo srednje velike kurilne naprave, bi morale biti upravne obveznosti za upravljavce v zvezi z zagotavljanjem informacij, spremljanjem in poročanjem sorazmerne in bi se morale izogniti podvajanju, hkrati pa bi pristojnemu organu morale omogočiti učinkovito preverjanje skladnosti.

| (29) | Da bi zagotovili doslednost in skladnost informacij, ki jih države članice zagotovijo o izvajanju te direktive ter spodbudili izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo, bi morala Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje razviti elektronsko orodje za poročanje, ki bi bilo državam članicam na voljo tudi za notranjo uporabo za nacionalno poročanje in upravljanje podatkov. |
| --- | --- |

(29)

Da bi zagotovili doslednost in skladnost informacij, ki jih države članice zagotovijo o izvajanju te direktive ter spodbudili izmenjavo informacij med državami članicami in Komisijo, bi morala Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje razviti elektronsko orodje za poročanje, ki bi bilo državam članicam na voljo tudi za notranjo uporabo za nacionalno poročanje in upravljanje podatkov.

| (30) | Komisija bi morala na podlagi najnovejše tehnologije oceniti, ali je treba spremeniti mejne vrednosti emisij iz Priloge II za nove srednje velike kurilne naprave. V zvezi s tem bi morala Komisija tudi preučiti potrebo po določitvi posameznih mejnih vrednosti emisij za druga onesnaževala, na primer ogljikov monoksid, in morebitnih minimalnih standardov energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(30)

Komisija bi morala na podlagi najnovejše tehnologije oceniti, ali je treba spremeniti mejne vrednosti emisij iz Priloge II za nove srednje velike kurilne naprave. V zvezi s tem bi morala Komisija tudi preučiti potrebo po določitvi posameznih mejnih vrednosti emisij za druga onesnaževala, na primer ogljikov monoksid, in morebitnih minimalnih standardov energetske učinkovitosti.

| (31) | Zaradi prilagajanja znanstvenemu in tehničnemu napredku bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za prilagoditev določb o oceni skladnosti iz točke 2 dela 2 Priloge III. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(31)

Zaradi prilagajanja znanstvenemu in tehničnemu napredku bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte za prilagoditev določb o oceni skladnosti iz točke 2 dela 2 Priloge III. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da se zadevni dokumenti posredujejo Evropskemu parlamentu in Svetu sočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (32) | Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te direktive ter poenostavili in racionalizirali obveznosti držav članic za poročanje, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede določitve tehnične oblike poročanja. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(32)

Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te direktive ter poenostavili in racionalizirali obveznosti držav članic za poročanje, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila glede določitve tehnične oblike poročanja. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10).

| (33) | Ker ciljev te direktive, to je izboljšanje kakovosti okolja in zdravja ljudi, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(33)

Ker ciljev te direktive, to je izboljšanje kakovosti okolja in zdravja ljudi, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njunega obsega in učinkov lažje dosežeta na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.

| (34) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zlasti naj bi zagotovila uporabo člena 37 Listine o varstvu okolja. |
| --- | --- |

(34)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Zlasti naj bi zagotovila uporabo člena 37 Listine o varstvu okolja.

| (35) | Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (11) zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno – |
| --- | --- |

(35)

Države članice so se v skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (11) zavezale, da bodo v upravičenih primerih uradnemu obvestilu o svojih ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, ki bodo pojasnjevali razmerje med sestavnimi deli direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takšnih dokumentov v primeru te direktive upravičeno –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta direktiva določa pravila za nadzor nad emisijami žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx) in prahu iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak ter na ta način za zmanjšanje emisij v zrak in morebitnih tveganj teh emisij za zdravje ljudi in okolje.

Ta direktiva določa tudi pravila za spremljanje emisij ogljikovega monoksida (CO).

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, enako ali večjo od 1 MW in manjšo od 50 MW (v nadaljnjem besedilu: srednje velike kurilne naprave), ne glede na vrsto uporabljenega goriva.

2.   Ta direktiva se uporablja tudi za kombinacijo novih srednje velikih kurilnih naprav v skladu s členom 4, tudi če je skupna nazivna vhodna toplotna moč kombinacije enaka ali večja od 50 MW, razen če kombinacijo sestavlja kurilna naprava, ki jo zajema poglavje III Direktive 2010/75/EU.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | kurilne naprave, ki jih zajema poglavje III ali poglavje IV Direktive 2010/75/EU; |
| --- | --- |

(a)

kurilne naprave, ki jih zajema poglavje III ali poglavje IV Direktive 2010/75/EU;

| (b) | kurilne naprave, ki jih zajema Direktiva 97/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12); |
| --- | --- |

(b)

kurilne naprave, ki jih zajema Direktiva 97/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12);

| (c) | kurilne naprave na kmetijah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali manjša od 5 MW, ki kot gorivo uporabljajo izključno nepredelan perutninski gnoj iz člena 9(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (13); |
| --- | --- |

(c)

kurilne naprave na kmetijah s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali manjša od 5 MW, ki kot gorivo uporabljajo izključno nepredelan perutninski gnoj iz člena 9(a) Uredbe (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (13);

| (d) | kurilne naprave, v katerih se plinasti produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov; |
| --- | --- |

(d)

kurilne naprave, v katerih se plinasti produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno segrevanje, sušenje ali drugo obdelavo predmetov ali materialov;

| (e) | kurilne naprave, v katerih se plinasti produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno plinsko ogrevanje, ki se uporablja za ogrevanje zaprtih prostorov, z namenom izboljšati delovne razmere; |
| --- | --- |

(e)

kurilne naprave, v katerih se plinasti produkti zgorevanja uporabljajo za neposredno plinsko ogrevanje, ki se uporablja za ogrevanje zaprtih prostorov, z namenom izboljšati delovne razmere;

| (f) | naprave za naknadno zgorevanje, ki so namenjene čiščenju odpadnih plinov iz industrijskih procesov s sežigom in ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave; |
| --- | --- |

(f)

naprave za naknadno zgorevanje, ki so namenjene čiščenju odpadnih plinov iz industrijskih procesov s sežigom in ki ne obratujejo kot samostojne kurilne naprave;

| (g) | katere koli tehnične naprave, ki se uporabljajo za pogon vozil, ladij ali zrakoplovov; |
| --- | --- |

(g)

katere koli tehnične naprave, ki se uporabljajo za pogon vozil, ladij ali zrakoplovov;

| (h) | plinske turbine ter plinske in dizelske motorje, kadar se uporabljajo na naftnih ploščadih; |
| --- | --- |

(h)

plinske turbine ter plinske in dizelske motorje, kadar se uporabljajo na naftnih ploščadih;

| (i) | naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov; |
| --- | --- |

(i)

naprave za regeneracijo katalizatorjev iz kreking procesov;

| (j) | naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo; |
| --- | --- |

(j)

naprave za pretvorbo vodikovega sulfida v žveplo;

| (k) | reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji; |
| --- | --- |

(k)

reaktorje, ki se uporabljajo v kemični industriji;

| (l) | koksarniške peči; |
| --- | --- |

(l)

koksarniške peči;

| (m) | rekuperatorje toplote pri plavžih; |
| --- | --- |

(m)

rekuperatorje toplote pri plavžih;

| (n) | krematorije; |
| --- | --- |

(n)

krematorije;

| (o) | kurilne naprave, ki za proizvodnjo energije v rafinerijah mineralnega olja in plina uporabljajo samo rafinerijska goriva ali rafinerijska goriva, skupaj z drugimi gorivi; |
| --- | --- |

(o)

kurilne naprave, ki za proizvodnjo energije v rafinerijah mineralnega olja in plina uporabljajo samo rafinerijska goriva ali rafinerijska goriva, skupaj z drugimi gorivi;

| (p) | kotle za predelavo v obratih za proizvodnjo papirne kaše. |
| --- | --- |

(p)

kotle za predelavo v obratih za proizvodnjo papirne kaše.

4.   Ta direktiva se ne uporablja za raziskovalne dejavnosti, razvojne dejavnosti ali dejavnosti preizkušanja, povezane s srednje velikimi kurilnimi napravami. Države članice lahko za uporabo tega odstavka določijo posebne pogoje.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „emisija“ pomeni izpust snovi iz kurilne naprave v zrak; |
| --- | --- |

1.

„emisija“ pomeni izpust snovi iz kurilne naprave v zrak;

| 2. | „mejna vrednost emisij“ pomeni dovoljeno količino snovi v odpadnih plinih iz kurilne naprave, ki se lahko izpušča v zrak v danem časovnem obdobju; |
| --- | --- |

2.

„mejna vrednost emisij“ pomeni dovoljeno količino snovi v odpadnih plinih iz kurilne naprave, ki se lahko izpušča v zrak v danem časovnem obdobju;

| 3. | „dušikovi oksidi“ (NOx) pomeni dušikov oksid in dušikov dioksid, izražena kot dušikov dioksid (NO2); |
| --- | --- |

3.

„dušikovi oksidi“ (NOx) pomeni dušikov oksid in dušikov dioksid, izražena kot dušikov dioksid (NO2);

| 4. | „prah“ pomeni delce katere koli oblike, zgradbe ali gostote, razpršene v plinasti fazi pri pogojih na točki vzorčenja, ki se lahko po reprezentativnem odvzemu vzorca plina za analizo zberejo s filtriranjem pri določenih pogojih in ki po sušenju pri določenih pogojih ostanejo pred filtrom ali na filtru; |
| --- | --- |

4.

„prah“ pomeni delce katere koli oblike, zgradbe ali gostote, razpršene v plinasti fazi pri pogojih na točki vzorčenja, ki se lahko po reprezentativnem odvzemu vzorca plina za analizo zberejo s filtriranjem pri določenih pogojih in ki po sušenju pri določenih pogojih ostanejo pred filtrom ali na filtru;

| 5. | „kurilna naprava“ pomeni katero koli tehnično napravo, v kateri goriva oksidirajo, da se uporabi tako nastala toplota; |
| --- | --- |

5.

„kurilna naprava“ pomeni katero koli tehnično napravo, v kateri goriva oksidirajo, da se uporabi tako nastala toplota;

| 6. | „obstoječa kurilna naprava“ pomeni kurilno napravo, ki je začela obratovati pred 20. decembrom 2018 ali za katero je bilo izdano dovoljenje pred 19. decembrom 2017 v skladu z nacionalno zakonodajo, pod pogojem, da je naprava začela obratovati najpozneje 20. decembra 2018; |
| --- | --- |

6.

„obstoječa kurilna naprava“ pomeni kurilno napravo, ki je začela obratovati pred 20. decembrom 2018 ali za katero je bilo izdano dovoljenje pred 19. decembrom 2017 v skladu z nacionalno zakonodajo, pod pogojem, da je naprava začela obratovati najpozneje 20. decembra 2018;

| 7. | „nova kurilna naprava“ pomeni kurilno napravo, ki ni obstoječa kurilna naprava; |
| --- | --- |

7.

„nova kurilna naprava“ pomeni kurilno napravo, ki ni obstoječa kurilna naprava;

| 8. | „motor“ pomeni plinski motor, dizelski motor ali motor na dve gorivi; |
| --- | --- |

8.

„motor“ pomeni plinski motor, dizelski motor ali motor na dve gorivi;

| 9. | „plinski motor“ pomeni motor z notranjim zgorevanjem, ki deluje na osnovi Ottovega cikla in za izgorevanje goriva uporablja prisilni vžig; |
| --- | --- |

9.

„plinski motor“ pomeni motor z notranjim zgorevanjem, ki deluje na osnovi Ottovega cikla in za izgorevanje goriva uporablja prisilni vžig;

| 10. | „dizelski motor“ pomeni motor z notranjim zgorevanjem, ki deluje na osnovi Dieslovega cikla in za izgorevanje goriva uporablja kompresijski vžig; |
| --- | --- |

10.

„dizelski motor“ pomeni motor z notranjim zgorevanjem, ki deluje na osnovi Dieslovega cikla in za izgorevanje goriva uporablja kompresijski vžig;

| 11. | „motor na dve gorivi“ pomeni motor z notranjim zgorevanjem, ki uporablja kompresijski vžig in deluje na osnovi Dieslovega cikla pri zgorevanju tekočih goriv ter na osnovi Ottovega cikla pri zgorevanju plinastih goriv; |
| --- | --- |

11.

„motor na dve gorivi“ pomeni motor z notranjim zgorevanjem, ki uporablja kompresijski vžig in deluje na osnovi Dieslovega cikla pri zgorevanju tekočih goriv ter na osnovi Ottovega cikla pri zgorevanju plinastih goriv;

| 12. | „plinska turbina“ pomeni kateri koli rotacijski stroj, ki pretvarja toplotno energijo v mehansko delo in je sestavljen predvsem iz kompresorja, toplotne naprave, v kateri gorivo oksidira, da segreje delovno tekočino, in turbine; to vključuje tako plinske turbine z odprtim ciklom kot plinske turbine s kombiniranim ciklom ter plinske turbine v soproizvodnji, vse z dopolnilnim kurjenjem ali brez; |
| --- | --- |

12.

„plinska turbina“ pomeni kateri koli rotacijski stroj, ki pretvarja toplotno energijo v mehansko delo in je sestavljen predvsem iz kompresorja, toplotne naprave, v kateri gorivo oksidira, da segreje delovno tekočino, in turbine; to vključuje tako plinske turbine z odprtim ciklom kot plinske turbine s kombiniranim ciklom ter plinske turbine v soproizvodnji, vse z dopolnilnim kurjenjem ali brez;

| 13. | „majhni izdvojeni sistem“ pomeni majhni izdvojeni sistem, kot je opredeljen v točki 26 člena 2 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14); |
| --- | --- |

13.

„majhni izdvojeni sistem“ pomeni majhni izdvojeni sistem, kot je opredeljen v točki 26 člena 2 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14);

| 14. | „mikro izdvojeni sistem“ pomeni mikro izdvojeni sistem, kot je opredeljen v točki 27 člena 2 Direktive 2009/72/ES; |
| --- | --- |

14.

„mikro izdvojeni sistem“ pomeni mikro izdvojeni sistem, kot je opredeljen v točki 27 člena 2 Direktive 2009/72/ES;

| 15. | „gorivo“ pomeni katero koli trdno, tekočo ali plinasto gorljivo snov; |
| --- | --- |

15.

„gorivo“ pomeni katero koli trdno, tekočo ali plinasto gorljivo snov;

| 16. | „rafinerijsko gorivo“ pomeni trdno, tekočo ali plinasto gorljivo snov iz faz destilacije in pretvorbe pri rafiniranju surove nafte, vključno z rafinerijskim gorivnim plinom, sinteznim plinom, rafinerijskimi olji in naftnim koksom; |
| --- | --- |

16.

„rafinerijsko gorivo“ pomeni trdno, tekočo ali plinasto gorljivo snov iz faz destilacije in pretvorbe pri rafiniranju surove nafte, vključno z rafinerijskim gorivnim plinom, sinteznim plinom, rafinerijskimi olji in naftnim koksom;

| 17. | „odpadek“ pomeni odpadek, kot je opredeljen v točki 1 člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
| --- | --- |

17.

„odpadek“ pomeni odpadek, kot je opredeljen v točki 1 člena 3 Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15);

| 18. | „biomasa“ pomeni kar koli od naslednjega:






  (a) | proizvode iz katerih koli rastlin iz kmetijstva ali gozdarstva, ki se lahko z namenom izkoriščanja vsebovane energije uporabljajo kot gorivo; |
| --- | --- | --- |

18.

„biomasa“ pomeni kar koli od naslednjega:

(a)

proizvode iz katerih koli rastlin iz kmetijstva ali gozdarstva, ki se lahko z namenom izkoriščanja vsebovane energije uporabljajo kot gorivo;

| (b) | naslednji odpadki:






  (i) | rastlinske odpadke iz kmetijstva in gozdarstva; |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednji odpadki:

(i)

rastlinske odpadke iz kmetijstva in gozdarstva;

| (ii) | rastlinske odpadke iz živilskopredelovalne industrije, če se pridobljena toplota izkoristi; |
| --- | --- |

(ii)

rastlinske odpadke iz živilskopredelovalne industrije, če se pridobljena toplota izkoristi;

| (iii) | odpadna rastlinska vlakna iz proizvodnje celuloze in iz proizvodnje papirja iz celuloze, če se sosežigajo na kraju proizvodnje in se pridobljena toplota izkoristi; |
| --- | --- |

(iii)

odpadna rastlinska vlakna iz proizvodnje celuloze in iz proizvodnje papirja iz celuloze, če se sosežigajo na kraju proizvodnje in se pridobljena toplota izkoristi;

| (iv) | odpadno pluto; |
| --- | --- |

(iv)

odpadno pluto;

| (v) | lesne odpadke, razen lesnih odpadkov, ki lahko vsebujejo halogenirane organske spojine ali težke kovine zaradi obdelave s sredstvi za zaščito lesa ali premazi, zlasti lesnih odpadkov iz gradnje in rušenja; |
| --- | --- |

(v)

lesne odpadke, razen lesnih odpadkov, ki lahko vsebujejo halogenirane organske spojine ali težke kovine zaradi obdelave s sredstvi za zaščito lesa ali premazi, zlasti lesnih odpadkov iz gradnje in rušenja;

| 19. | „plinsko olje“ pomeni:






  (a) | katero koli naftno tekoče gorivo, uvrščeno pod oznako KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 47, 2710 19 48, 2710 20 17 ali 2710 20 19, oziroma |
| --- | --- | --- |

19.

„plinsko olje“ pomeni:

(a)

katero koli naftno tekoče gorivo, uvrščeno pod oznako KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 47, 2710 19 48, 2710 20 17 ali 2710 20 19, oziroma

| (b) | katero koli naftno tekoče gorivo, pri katerem manj kot 65 vol. % (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C in pri katerem vsaj 85 vol. % (skupaj z izgubami) destilira pri 350 °C po metodi ASTM D86; |
| --- | --- |

(b)

katero koli naftno tekoče gorivo, pri katerem manj kot 65 vol. % (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C in pri katerem vsaj 85 vol. % (skupaj z izgubami) destilira pri 350 °C po metodi ASTM D86;

| 20. | „zemeljski plin“ pomeni naravni plin v obliki metana z največ 20 vol. % nečistoč in drugih sestavin; |
| --- | --- |

20.

„zemeljski plin“ pomeni naravni plin v obliki metana z največ 20 vol. % nečistoč in drugih sestavin;

| 21. | „težko kurilno olje“ pomeni:






  (a) | katero koli naftno tekoče gorivo, uvrščeno pod oznako KN 2710 19 51 do 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 ali 2710 20 39, oziroma |
| --- | --- | --- |

21.

„težko kurilno olje“ pomeni:

(a)

katero koli naftno tekoče gorivo, uvrščeno pod oznako KN 2710 19 51 do 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 ali 2710 20 39, oziroma

| (b) | katero koli naftno tekoče gorivo, razen plinskega olja, kot je opredeljeno v točki 19, ki zaradi svojih mej destilacije spada v razred težkih olj, namenjenih za uporabo kot gorivo, in pri katerem manj kot 65 vol. % (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C po metodi ASTM D86. Če se destilacija ne more določiti z metodo ASTM D86, je naftni proizvod prav tako kategoriziran kot težko kurilno olje; |
| --- | --- |

(b)

katero koli naftno tekoče gorivo, razen plinskega olja, kot je opredeljeno v točki 19, ki zaradi svojih mej destilacije spada v razred težkih olj, namenjenih za uporabo kot gorivo, in pri katerem manj kot 65 vol. % (skupaj z izgubami) destilira pri 250 °C po metodi ASTM D86. Če se destilacija ne more določiti z metodo ASTM D86, je naftni proizvod prav tako kategoriziran kot težko kurilno olje;

| 22. | „obratovalne ure“ pomeni čas, izražen v urah, ko kurilna naprava obratuje in izpušča v zrak emisije, razen obdobij zagona in zaustavitve; |
| --- | --- |

22.

„obratovalne ure“ pomeni čas, izražen v urah, ko kurilna naprava obratuje in izpušča v zrak emisije, razen obdobij zagona in zaustavitve;

| 23. | „upravljavec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje kurilno napravo ali na katero je bilo preneseno pooblastilo za odločanje o tehničnem delovanju naprave, če to določa nacionalno pravo; |
| --- | --- |

23.

„upravljavec“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo, ki upravlja ali nadzoruje kurilno napravo ali na katero je bilo preneseno pooblastilo za odločanje o tehničnem delovanju naprave, če to določa nacionalno pravo;

| 24. | „območje“ pomeni del ozemlja države članice, kakor ga ta razmeji zaradi ocenjevanja in upravljanja kakovosti zraka, kot je določeno v Direktivi 2008/50/ES. |
| --- | --- |

24.

„območje“ pomeni del ozemlja države članice, kakor ga ta razmeji zaradi ocenjevanja in upravljanja kakovosti zraka, kot je določeno v Direktivi 2008/50/ES.

Člen 4

Agregacija

Za namene te direktive se kombinacija dveh ali več novih srednje velikih kurilnih naprav šteje za eno samo srednje veliko kurilno napravo, pri čemer se njihove nazivne vhodne toplotne moči seštejejo za namene izračuna skupne nazivne vhodne toplotne moči naprave, kadar:

| — | se odpadni plini takšnih srednje velikih kurilnih naprav izpuščajo skozi skupen odvodnik ali |
| --- | --- |

—

se odpadni plini takšnih srednje velikih kurilnih naprav izpuščajo skozi skupen odvodnik ali

| — | bi se odpadni plini takšnih srednje velikih kurilnih naprav ob upoštevanju tehničnih in gospodarskih dejavnikov po oceni pristojnega organa lahko izpuščali skozi skupen odvodnik. |
| --- | --- |

—

bi se odpadni plini takšnih srednje velikih kurilnih naprav ob upoštevanju tehničnih in gospodarskih dejavnikov po oceni pristojnega organa lahko izpuščali skozi skupen odvodnik.

Člen 5

Dovoljenja in registracija

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da nobena nova srednje velika kurilna naprava ne obratuje brez dovoljenja ali ne da bi bila registrirana.

2.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da od 1. januarja 2024 nobena obstoječa srednje velika kurilna naprava z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW, ne obratuje brez dovoljenja ali ne da bi bila registrirana.

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da od 1. januarja 2029 nobena obstoječa srednje velika kurilna naprava z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali manjša od 5 MW, ne obratuje brez dovoljenja ali ne da bi bila registrirana.

3.   Države članice določijo postopek za izdajo dovoljenja ali za registracijo srednje velikih kurilnih naprav. Ti postopki vključujejo vsaj obveznost upravljavca, da pristojni organ obvesti o obratovanju ali nameravanem obratovanju srednje velike kurilne naprave in zagotovi vsaj informacije iz Priloge I.

4.   Pristojni organ registrira srednje veliko kurilno napravo ali začne postopek izdaje dovoljenja zanjo v enem mesecu po tem, ko upravljavec predloži informacije iz odstavka 3. Pristojni organ obvesti upravljavca o taki registraciji ali o začetku postopka izdaje dovoljenja.

5.   Pristojni organ vodi register z informacijami o vseh srednje velikih kurilnih napravah, vključno z informacijami iz Priloge I in informacijami, pridobljenimi v skladu s členom 9. Obstoječe srednje velike kurilne naprave se vpišejo v register od dneva registracije ali dneva, ko je zanje izdano dovoljenje, v skladu s to direktivo. Pristojni organ da javnosti na voljo informacije iz registra v skladu z Direktivo 2003/4/ES, tudi po internetu.

6.   Brez poseganja v obveznost, da imajo srednje velike kurilne naprave dovoljenje oziroma so registrirane, lahko države članice v splošna zavezujoča pravila vključijo zahteve za nekatere kategorije srednje velikih kurilnih naprav. Če so sprejeti splošni zavezujoči predpisi, lahko dovoljenje ali registracija vključuje le sklic na ta pravila.

7.   Za srednje velike kurilne naprave, ki so del obrata, ki ga zajema poglavje II Direktive 2010/75/EU, se zahteve iz tega člena štejejo za izpolnjene, če je zagotovljena skladnost z navedeno direktivo.

8.   Dovoljenja ali registracije na podlagi druge nacionalne zakonodaje ali zakonodaje Unije se lahko skupaj z dovoljenjem ali registracijo, ki jo zahteva odstavek 1 združijo v enotno dovoljenje ali registracijo, če to enotno dovoljenje oziroma registracija vsebuje informacije, ki jo zahteva ta člen.

Člen 6

Mejne vrednosti emisij

1.   Brez poseganja v Poglavje II Direktive 2010/75/EU se mejne vrednosti emisij iz Priloge II k tej direktivi uporabljajo za srednje velike kurilne naprave, kadar je to ustrezno.

Mejne vrednosti emisij iz Priloge II se ne uporabljajo za srednje velike kurilne naprave na Kanarskih otokih, v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in na Madeiri. Zadevne države članice določijo mejne vrednosti emisij za te naprave, da bi zmanjšale njihove emisije v zrak ter morebitna tveganja za zdravje ljudi in okolje.

2.   Od 1. januarja 2025 emisije SO2, NOx in prahu v zrak iz obstoječe srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW, ne smejo presegati mejnih vrednosti emisij iz preglednic 2 in 3 dela 1 Priloge II.

Od 1. januarja 2030 emisije SO2, NOx in prahu v zrak iz obstoječe srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali manjša od 5 MW, ne smejo presegati mejnih vrednosti emisij iz preglednic 1 in 3 dela 1 Priloge II.

3.   Države članice lahko iz doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij iz preglednic 1, 2 in 3 dela 1 Priloge II izvzamejo obstoječe srednje velike kurilne naprave, ki ne obratujejo več kot 500 obratovalnih ur na leto v tekočem povprečju petih let.

Države članice lahko podaljšajo omejitev iz prvega pododstavka na 1 000 obratovalnih ur v naslednjih nujnih primerih ali izrednih okoliščinah:

| — | za proizvodnjo rezervne električne energije na povezanih otokih ob motnji glavnega vira napajanja otoka; |
| --- | --- |

—

za proizvodnjo rezervne električne energije na povezanih otokih ob motnji glavnega vira napajanja otoka;

| — | za srednje velike kurilne naprave, ki se uporabljajo za proizvodnjo toplote v izjemno mrzlih vremenskih razmerah. |
| --- | --- |

—

za srednje velike kurilne naprave, ki se uporabljajo za proizvodnjo toplote v izjemno mrzlih vremenskih razmerah.

V vseh primerih iz tega odstavka se za naprave, ki uporabljajo trdna goriva, uporablja mejna vrednost emisij prahu 200 mg/Nm3.

4.   Od 1. januarja 2030 se za obstoječe srednje velike kurilne naprave, ki so del majhnega in mikro izdvojenega omrežja, upoštevajo mejne vrednosti emisij iz preglednic 1, 2 in 3 dela 1 Priloge II.

5.   Do 1. januarja 2030 lahko države članice izvzamejo obstoječe srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW, iz doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II, če je vsaj 50 % proizvedene koristne toplote naprave v tekočem povprečju petih let dobavljene javnemu omrežju za daljinsko ogrevanje v obliki pare ali vroče vode. V primeru takega izvzetja mejne vrednosti emisij, ki jih določi pristojni organ, ne smejo presegati 1 100 mg/Nm3 za SO2 in 150 mg/Nm3 za prah.

Do 1. januarja 2030 lahko države članice izvzamejo srednje velike kurilne naprave, ki kot glavno gorivo uporabljajo trdno biomaso in se nahajajo na območjih, kjer je v skladu z ocenami iz Direktive 2008/50/ES zagotovljena skladnost z mejnimi vrednostmi iz navedene direktive, iz doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij prahu iz Priloge II k tej direktivi. V primeru takega izvzetja mejne vrednosti emisij, ki jih določi pristojni organ, ne smejo presegati 150 mg/Nm3 za prah.

Pristojni organ v vsakem primeru zagotovi, da se ne povzroči znatno onesnaženje in da se doseže visoka raven varstva okolja na splošno.

6.   Do 1. januarja 2030 se lahko srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW, ki se uporabljajo za pogon plinskih kompresorskih postaj, potrebnih za zagotavljanje zaščite in varnosti nacionalnih prenosnih sistemov plina, izvzamejo iz doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij NOx iz preglednice 3 dela 1 Priloge II.

7.   Od 20. decembra 2018 emisije SO2, NOx in prahu iz nove srednje velike kurilne naprave v zrak ne smejo presegati mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II.

8.   Države članice lahko iz doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij iz dela 2 Priloge II izvzamejo nove srednje velike kurilne naprave, ki ne obratujejo več kot 500 obratovalnih ur na leto v tekočem povprečju treh let. V primeru takega izvzetja se za naprave, ki uporabljajo trdna goriva, uporablja mejna vrednost emisij prahu 100 mg/Nm3.

9.   Na območjih ali delih območij, ki ne dosegajo skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, države članice za posamezne srednje velike kurilne naprave na teh območjih ali delih območij pri oblikovanju načrtov za kakovost zraka iz člena 23 Direktive 2008/50/ES ocenijo, ali je treba uporabiti strožje mejne vrednosti emisij od določenih v tej direktivi, in pri tem upoštevajo rezultate izmenjave informacij iz odstavka 10 tega člena, pod pogojem, da bi uporaba strožjih mejnih vrednosti dejansko pripomogla k opaznemu izboljšanju kakovosti zraka.

10.   Komisija organizira izmenjavo informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami in nevladnimi organizacijami o ravneh emisij, ki jih je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo, in s tem povezanih stroških.

Komisija rezultate izmenjave informacij objavi.

11.   Pristojni organ lahko za obdobje največ šestih mesecev odobri odstopanje od obveznosti doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij iz odstavkov 2 in 7 za SO2 za srednje veliko kurilno napravo, ki navadno uporablja gorivo z nizko vsebnostjo žvepla, kadar upravljavec ne more dosegati skladnosti s temi mejnimi vrednostmi emisij zaradi motenj v dobavi goriva z nizko vsebnostjo žvepla, ki so posledica resnega pomanjkanja.

Države članice Komisijo v roku enega meseca obvestijo o vsakem odstopanju, odobrenem v skladu s prvim pododstavkom.

12.   Pristojni organ lahko odobri odstopanje od doseganja skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij iz odstavkov 2 in 7, kadar mora srednje velika kurilna naprava, ki uporablja samo plinasto gorivo, zaradi nenadne prekinitve v dobavi plina izjemoma uporabiti druga goriva in bi zato morala biti opremljena s sekundarno opremo za zmanjšanje emisij. Obdobje, za katerega se takšno odstopanje odobri, ne sme presegati desetih dni, razen če upravljavec pristojnemu organu izkaže, da je daljše obdobje upravičeno.

Države članice Komisijo v roku enega meseca obvestijo o vsakem odstopanju, odobrenem v skladu s prvim pododstavkom.

13.   Če srednje velika kurilna naprava hkrati uporablja dve ali več goriv, se mejna vrednost emisij za vsako onesnaževalo izračuna tako, da se:

| (a) | uporabi mejna vrednost emisij, ki velja za posamezno vrsto goriva, kot je določena v Prilogi II; |
| --- | --- |

(a)

uporabi mejna vrednost emisij, ki velja za posamezno vrsto goriva, kot je določena v Prilogi II;

| (b) | določi tehtana mejna vrednost emisij glede na posamezno gorivo, in sicer tako, da se pomnoži posamezna mejna vrednost emisij iz točke (a) z vhodno toploto, ki jo prispeva posamezno gorivo, zmnožek pa se deli z vsoto vhodne toplote, ki jih prispevajo vsa goriva; in |
| --- | --- |

(b)

določi tehtana mejna vrednost emisij glede na posamezno gorivo, in sicer tako, da se pomnoži posamezna mejna vrednost emisij iz točke (a) z vhodno toploto, ki jo prispeva posamezno gorivo, zmnožek pa se deli z vsoto vhodne toplote, ki jih prispevajo vsa goriva; in

| (c) | seštejejo tehtane mejne vrednosti glede na posamezno gorivo. |
| --- | --- |

(c)

seštejejo tehtane mejne vrednosti glede na posamezno gorivo.

Člen 7

Obveznosti upravljavca

1.   Države članice zagotovijo, da upravljavec izvaja spremljanje emisij, in sicer najmanj v skladu z delom 1 Priloge III.

2.   Za srednje velike kurilne naprave, ki uporabljajo več goriv, se spremljanje emisij izvaja med kurjenjem goriva ali mešanice goriv, pri katerih bo verjetno dosežena najvišja raven emisij, in v obdobju, ki predstavlja običajne obratovalne pogoje.

3.   Upravljavec evidentira vse rezultate spremljanja in jih obdela tako, da se omogoči preverjanje skladnosti z mejnimi vrednostmi emisij v skladu s pravili iz dela 2 Priloge III.

4.   Za srednje velike kurilne naprave, ki uporabljajo sekundarno opremo za zmanjšanje emisij, da dosežejo skladnost z mejnimi vrednostmi emisij, upravljavec evidentira dejansko neprekinjeno obratovanje te opreme ali hrani dokazila o le-tem.

5.   Upravljavec srednje velike kurilne naprave hrani:

| (a) | dovoljenje ali dokazilo pristojnega organa o registraciji, če je relevantno, pa tudi njegovo posodobljeno različico in s tem povezane informacije; |
| --- | --- |

(a)

dovoljenje ali dokazilo pristojnega organa o registraciji, če je relevantno, pa tudi njegovo posodobljeno različico in s tem povezane informacije;

| (b) | rezultate spremljanja in informacije iz odstavkov 3 in 4; |
| --- | --- |

(b)

rezultate spremljanja in informacije iz odstavkov 3 in 4;

| (c) | kadar je to ustrezno, evidenco obratovalnih ur iz člena 6(3) in (8); |
| --- | --- |

(c)

kadar je to ustrezno, evidenco obratovalnih ur iz člena 6(3) in (8);

| (d) | evidenco vrste in količine goriv, uporabljenih v napravi, ter vseh okvar ali izpadov sekundarne opreme za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

(d)

evidenco vrste in količine goriv, uporabljenih v napravi, ter vseh okvar ali izpadov sekundarne opreme za zmanjšanje emisij;

| (e) | evidenco primerov neskladnosti in sprejetih ukrepov, kot je navedeno v odstavku 7. |
| --- | --- |

(e)

evidenco primerov neskladnosti in sprejetih ukrepov, kot je navedeno v odstavku 7.

Podatki in informacije iz točk (b) do (e) prvega pododstavka se hranijo vsaj šest let.

6.   Upravljavec pristojnemu organu na zahtevo in brez nepotrebnega odlašanja da na voljo podatke in informacije iz odstavka 5. Pristojni organ lahko poda tako zahtevo, da se mu omogoči preverjanje skladnosti z zahtevami iz te direktive. Pristojni organ poda tako zahtevo, če kateri koli posameznik zahteva dostop do podatkov ali informacij iz odstavka 5.

7.   V primeru neskladnosti z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II upravljavec sprejme potrebne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se skladnost v čim krajšem času ponovno vzpostavi, brez poseganja v ukrepe, ki jih zahteva člen 8. Države članice določijo pravila za vrsto, pogostost in obliko informacij o primerih neskladnosti, ki jih morajo upravljavci sporočiti pristojnemu organu.

8.   Upravljavec pristojnemu organu zagotovi vso potrebno pomoč, da mu omogoči izvajanje pregledov in obiskov na kraju samem ter vzorčenje in zbiranje informacij, ki jih potrebuje za izvajanje svojih nalog za namene te direktive.

9.   Upravljavec skrbi, da so obdobja zagona in zaustavitve srednje velike kurilne naprave čim krajša.

Člen 8

Preverjanje skladnosti

1.   Države članice zagotovijo, da veljavne vrednosti za emisije, ki se spremljajo v skladu s Prilogo III, ne presegajo mejnih vrednosti emisij iz Priloge II.

2.   Države članice vzpostavijo učinkovit sistem za preverjanje skladnosti z zahtevami iz te direktive, ki temelji na okoljskih inšpekcijskih pregledih ali drugih ukrepih.

3.   V primeru neskladnosti države članice poleg ukrepov, ki jih upravljavec sprejme v skladu s členom 7(7), zagotovijo, da pristojni organ od upravljavca zahteva sprejetje vseh potrebnih ukrepov, s katerimi zagotovi, da se brez nepotrebnega odlašanja ponovno vzpostavi skladnost.

Če se zaradi neskladnosti znatno poslabša kakovost zraka v lokalnem okolju, se obratovanje srednje velike kurilne naprave prekine, dokler se ponovno ne vzpostavi skladnost.

Člen 9

Spremembe na srednje velikih kurilnih napravah

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravljavec brez nepotrebnega odlašanja obvesti pristojni organ o vseh načrtovanih spremembah na srednje veliki kurilni napravi, ki bi vplivale na veljavne mejne vrednosti emisij.

Pristojni organ ustrezno posodobi dovoljenje oziroma registracijo.

Člen 10

Pristojni organi

Države članice določijo pristojne organe, odgovorne za izpolnjevanje obveznosti iz te direktive.

Člen 11

Poročanje

1.   Države članice do 1. oktobra 2026 in do 1. oktobra 2031 Komisiji predložijo poročilo s kvalitativnimi in kvantitativnimi informacijami o izvajanju te direktive, o vseh ukrepih, sprejetih za preverjanje skladnosti obratovanja srednje velikih kurilnih naprav s to direktivo, in o ukrepih, sprejetih za njeno uveljavitev.

Prvo poročilo iz prvega pododstavka vključuje oceno skupnih letnih emisij SO2, NOx in prahu iz srednje velikih kurilnih naprav, razvrščenih v skupine glede na vrsto naprave, vrsto goriva in zmogljivostni razred.

2.   Države članice do 1. januarja 2021 Komisiji predložijo tudi poročilo o oceni skupnih letnih emisij CO in vseh razpoložljivih informacijah o koncentraciji emisij CO iz srednje velikih kurilnih naprav, razvrščenih v skupine glede na vrsto goriva in zmogljivostni razred.

3.   Za namene poročanja iz odstavkov 1 in 2 Komisija da državam članicam na voljo elektronsko orodje za poročanje.

Komisija z izvedbenimi akti določi tehnično obliko poročanja, da se poenostavi in racionalizira obveznosti držav članic glede poročanja o informacijah iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 15.

4.   Komisija v dvanajstih mesecih po prejemu poročil držav članic v skladu z odstavkom 1 tega člena ter ob upoštevanju informacij, ki so dane na voljo v skladu s členom 6(11) in (12), Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zbirno poročilo.

5.   Pri izvajanju nalog iz odstavkov 3 in 4 Komisiji pomaga Evropska agencija za okolje.

Člen 12

Pregled

1.   Komisija do 31. decembra 2020 pregleda napredek pri energetski učinkovitosti srednje velikih kurilnih naprav in oceni koristi določitve minimalnih standardov energetske učinkovitosti v skladu z najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

2.   Komisija do 1. januarja 2023 na podlagi najsodobnejše tehnologije oceni potrebo po pregledu določb o napravah, ki so del majhnih ali mikro izdvojenih omrežij, ter dela 2 Priloge II.

Komisija oceni tudi, ali je treba pri nekaterih vrstah srednje velikih kurilnih naprav regulirati emisije CO.

Po tem se pregled izvede vsakih deset let, pri tem pa se oceni tudi, ali bi bilo ustrezno določiti strožje mejne vrednosti emisij, zlasti za nove srednje velike kurilne naprave.

3.   Komisija predloži poročilo o rezultatih pregledov iz odstavkov 1 in 2 Evropskemu parlamentu in Svetu ter mu po potrebi priloži zakonodajni predlog.

Člen 13

Spremembe prilog

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 14, da se točka 2 dela 2 Priloge III prilagodi tehničnemu in znanstvenemu napredku.

Člen 14

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz člena 13 se na Komisijo prenese za obdobje pet let od 18. decembra 2015. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljšuje za enako dolga obdobja, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 13 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne veljati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 13, začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet Komisijo obvestita, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 15

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor, ustanovljen s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 16

Kazni

Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvrševanje teh kazni. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice do 19. decembra 2017 uradno obvestijo Komisijo o teh pravilih in ukrepih in jo nemudoma uradno obvestijo o vseh naknadnih spremembah.

Člen 17

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 19. decembra 2017. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih določb nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 25. novembra 2015

Za Evropski parlament

Predsednik

M. SCHULZ

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL C 451, 16.12.2014, str. 134.

1

(2)  UL C 415, 20.11.2014, str. 23.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2015 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 10. novembra 2015.

3

(4)  Sklep št. 1386/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“ (UL L 354, 28.12.2013, str. 171).

4

(5)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

5

(6)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

6

(7)  Direktiva 2001/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal v zrak iz velikih kurilnih naprav (UL L 309, 27.11.2001, str. 1).

7

(8)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

8

(9)  Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju in o razveljavitvi Direktive Sveta 90/313/EGS (UL L 41, 14.2.2003, str. 26).

9

(10)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

10

(11)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

11

(12)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (UL L 59, 27.2.1998, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1069/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode in pridobljene proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi, ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1774/2002 (Uredba o živalskih stranskih proizvodih) (UL L 300, 14.11.2009, str. 1).

13

(14)  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 55).

14

(15)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

15

---

PRILOGA I

INFORMACIJE, KI JIH UPRAVLJAVEC ZAGOTOVI PRISTOJNEMU ORGANU

| 1. | Nazivna vhodna toplotna moč (MW) srednje velike kurilne naprave; |
| --- | --- |

1.

Nazivna vhodna toplotna moč (MW) srednje velike kurilne naprave;

| 2. | vrsta srednje velike kurilne naprave (dizelski motor, plinska turbina, motor na dve gorivi, drug motor ali druga srednje velika kurilna naprava); |
| --- | --- |

2.

vrsta srednje velike kurilne naprave (dizelski motor, plinska turbina, motor na dve gorivi, drug motor ali druga srednje velika kurilna naprava);

| 3. | vrsta in delež uporabljenih goriv glede na kategorije goriv iz Priloge II; |
| --- | --- |

3.

vrsta in delež uporabljenih goriv glede na kategorije goriv iz Priloge II;

| 4. | datum začetka obratovanja srednje velike kurilne naprave ali, če natančen datum začetka obratovanja ni znan, dokazilo, da je naprava začela obratovati pred 20. decembrom 2018; |
| --- | --- |

4.

datum začetka obratovanja srednje velike kurilne naprave ali, če natančen datum začetka obratovanja ni znan, dokazilo, da je naprava začela obratovati pred 20. decembrom 2018;

| 5. | sektor dejavnosti srednje velike kurilne naprave ali industrijskega kompleksa, kjer se uporablja (šifra NACE); |
| --- | --- |

5.

sektor dejavnosti srednje velike kurilne naprave ali industrijskega kompleksa, kjer se uporablja (šifra NACE);

| 6. | pričakovano število obratovalnih ur srednje velike kurilne naprave na leto in povprečno uporabljeno breme; |
| --- | --- |

6.

pričakovano število obratovalnih ur srednje velike kurilne naprave na leto in povprečno uporabljeno breme;

| 7. | kadar se uporabi možnost izvzetja iz člena 6(3) ali (8), podpisana izjava upravljavca, da srednje velika kurilna naprava ne bo obratovala več kot število ur iz navedenih odstavkov; |
| --- | --- |

7.

kadar se uporabi možnost izvzetja iz člena 6(3) ali (8), podpisana izjava upravljavca, da srednje velika kurilna naprava ne bo obratovala več kot število ur iz navedenih odstavkov;

| 8. | naziv in registrirani sedež upravljavca ter v primeru stacionarnih srednje velikih kurilnih naprav naslov, kjer se ta nahaja. |
| --- | --- |

8.

naziv in registrirani sedež upravljavca ter v primeru stacionarnih srednje velikih kurilnih naprav naslov, kjer se ta nahaja.

---

PRILOGA II

MEJNE VREDNOSTI EMISIJ IZ ČLENA 6

Vse mejne vrednosti emisij iz te priloge so določene pri temperaturi 273,15 K, tlaku 101,3 kPa in po korekciji za vsebnost vodnih hlapov v odpadnih plinih ter pri standardizirani vsebnosti O2 v višini 6 % za srednje velike kurilne naprave na trdna goriva, 3 % za srednje velike kurilne naprave na tekoča in plinasta goriva, ki niso motorji in plinske turbine, ter 15 % za motorje in plinske turbine.

DEL 1

Mejne vrednosti emisij za obstoječe srednje velike kurilne naprave

Preglednica 1

Mejne vrednosti emisij (mg/Nm3) za obstoječe srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 5 MW, ki niso motorji in plinske turbine

| Onesnaževalo | Trdna biomasa | Druga trdna goriva | Plinsko olje | Tekoča goriva, razen plinskega olja | Zemeljski plin | Plinasta goriva, razen zemeljskega plina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 200 (1)
   (2) | 1 100 | — | 650 | — | 200 (3) |
| NOx | 650 | 650 | 200 | 650 | 250 | 250 |
| Prah | 50 | 50 | — | 50 | — | — |

Onesnaževalo

Trdna biomasa

Druga trdna goriva

Plinsko olje

Tekoča goriva, razen plinskega olja

Zemeljski plin

Plinasta goriva, razen zemeljskega plina

SO2

200 (1)
   (2)

1 100

—

650

—

200 (3)

NOx

650

650

200

650

250

250

Prah

50

50

—

50

—

—

Preglednica 2

Mejne vrednosti emisij (mg/Nm3) za obstoječe srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW, ki niso motorji in plinske turbine

| Onesnaževalo | Trdna biomasa | Druga trdna goriva | Plinsko olje | Tekoča goriva, razen plinskega olja | Zemeljski plin | Plinasta goriva, razen zemeljskega plina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 200 (4)
   (5) | 400 (6) | — | 350 (7) | — | 35 (8)
   (9) |
| NOX | 650 | 650 | 200 | 650 | 200 | 250 |
| Prah | 30 (10) | 30 (10) | — | 30 | — | — |

Onesnaževalo

Trdna biomasa

Druga trdna goriva

Plinsko olje

Tekoča goriva, razen plinskega olja

Zemeljski plin

Plinasta goriva, razen zemeljskega plina

SO2

200 (4)
   (5)

400 (6)

—

350 (7)

—

35 (8)
   (9)

NOX

650

650

200

650

200

250

Prah

30 (10)

30 (10)

—

30

—

—

Preglednica 3

Mejne vrednosti emisij (mg/Nm3) za obstoječe motorje in plinske turbine

| Onesnaževalo | Vrsta srednje velike kurilne naprave | Plinsko olje | Tekoča goriva, razen plinskega olja | Zemeljski plin | Plinasta goriva, razen zemeljskega plina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | motorji in plinske turbine | — | 120 | — | 15 (11)
   (12) |
| NOX | motorji | 190 (13)
   (14) | 190 (13)
   (15) | 190 (16) | 190 (16) |
| plinske turbine (17) | 200 | 200 | 150 | 200 |
| Prah | motorji in plinske turbine | — | 10 (18) | — | — |

Onesnaževalo

Vrsta srednje velike kurilne naprave

Plinsko olje

Tekoča goriva, razen plinskega olja

Zemeljski plin

Plinasta goriva, razen zemeljskega plina

SO2

motorji in plinske turbine

—

120

—

15 (11)
   (12)

NOX

motorji

190 (13)
   (14)

190 (13)
   (15)

190 (16)

190 (16)

plinske turbine (17)

200

200

150

200

Prah

motorji in plinske turbine

—

10 (18)

—

—

DEL 2

Mejne vrednosti emisij za nove srednje velike kurilne naprave

Preglednica 1

Mejne vrednosti emisij (mg/Nm3) za nove srednje velike kurilne naprave, ki niso motorji in plinske turbine

| Onesnaževalo | Trdna biomasa | Druga trdna goriva | Plinsko olje | Tekoča goriva, razen plinskega olja | Zemeljski plin | Plinasta goriva, razen zemeljskega plina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | 200 (19) | 400 | — | 350 (20) | — | 35 (21)
   (22) |
| NOx | 300 (23) | 300 (23) | 200 | 300 (24) | 100 | 200 |
| Prah | 20 (25) | 20 (25) | — | 20 (26) | — | — |

Onesnaževalo

Trdna biomasa

Druga trdna goriva

Plinsko olje

Tekoča goriva, razen plinskega olja

Zemeljski plin

Plinasta goriva, razen zemeljskega plina

SO2

200 (19)

400

—

350 (20)

—

35 (21)
   (22)

NOx

300 (23)

300 (23)

200

300 (24)

100

200

Prah

20 (25)

20 (25)

—

20 (26)

—

—

Preglednica 2

Mejne vrednosti emisij (mg/Nm3) za nove motorje in plinske turbine

| Onesnaževalo | Vrsta srednje velike kurilne naprave | Plinsko olje | Tekoča goriva, razen plinskega olja | Zemeljski plin | Plinasta goriva, razen zemeljskega plina |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | motorji in plinske turbine | — | 120 (27) | — | 15 (28) |
| NOX | motorji (29)
   (30) | 190 (31) | 190 (31)
   (32) | 95 (33) | 190 |
| plinske turbine (34) | 75 | 75 (35) | 50 | 75 |
| Prah | motorji in plinske turbine | — | 10 (36)
   (37) | — | — |

Onesnaževalo

Vrsta srednje velike kurilne naprave

Plinsko olje

Tekoča goriva, razen plinskega olja

Zemeljski plin

Plinasta goriva, razen zemeljskega plina

SO2

motorji in plinske turbine

—

120 (27)

—

15 (28)

NOX

motorji (29)
   (30)

190 (31)

190 (31)
   (32)

95 (33)

190

plinske turbine (34)

75

75 (35)

50

75

Prah

motorji in plinske turbine

—

10 (36)
   (37)

—

—

---

(1)  Vrednost se ne uporablja za naprave, ki uporabljajo izključno lesno trdno biomaso.

(2)  300 mg/Nm3 v primeru naprav, ki uporabljajo slamo.

(3)  400 mg/Nm3 v primeru nizkokaloričnih plinov iz koksarn v železarski in jeklarski industriji.

(4)  Vrednost se ne uporablja za naprave, ki uporabljajo izključno lesno trdno biomaso.

(5)  300 mg/Nm3 v primeru naprav, ki uporabljajo slamo.

(6)  1 100 mg/Nm3 v primeru naprav z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW in enaka ali manjša od 20 MW.

(7)  Do 1. januarja 2030: 850 mg/Nm3 v primeru naprav z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW in enaka ali manjša od 20 MW, ki uporabljajo težko kurilno olje.

(8)  400 mg/Nm3 v primeru nizkokaloričnih plinov iz koksarn in 200 mg/Nm3 v primeru nizkokaloričnih plinov iz plavžev v železarski in jeklarski industriji.

(9)  170 mg/Nm3 v primeru bioplina.

(10)  50 mg/Nm3 v primeru naprav z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW in enaka ali manjša od 20 MW.

(11)  60 mg/Nm3 v primeru bioplina.

(12)  130 mg/Nm3 v primeru nizkokaloričnih plinov iz koksarn in 65 mg/Nm3 v primeru nizkokaloričnih plinov iz plavžev v železarski in jeklarski industriji.

(13)  1 850 mg/Nm3 v naslednjih primerih:

| (i) | za dizelske motorje, ki so se pričeli izdelovati pred 18. majem 2006; |
| --- | --- |

(i)

za dizelske motorje, ki so se pričeli izdelovati pred 18. majem 2006;

| (ii) | za motorje na dve gorivi v tekočem načinu. |
| --- | --- |

(ii)

za motorje na dve gorivi v tekočem načinu.

(14)  250 mg/Nm3 v primeru motorjev z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 5 MW.

(15)  250 mg/Nm3 v primeru motorjev z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 5 MW; 225 mg/Nm3 v primeru motorjev z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW in enaka ali manjša od 20 MW.

(16)  380 mg/Nm3 za motorje na dve gorivi v plinastem načinu.

(17)  Mejne vrednosti emisij se uporabljajo samo nad 70-odstotno obremenitvijo.

(18)  20 mg/Nm3 v primeru naprav z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 20 MW.

(19)  Vrednost se ne uporablja za naprave, ki uporabljajo izključno lesno trdno biomaso.

(20)  Do 1. januarja 2025: 1 700 mg/Nm3 v primeru naprav, ki so del majhnih izdvojenih omrežij ali mikro izdvojenih omrežij.

(21)  400 mg/Nm3 v primeru nizkokaloričnih plinov iz koksarn in 200 mg/Nm3 v primeru nizkokaloričnih plinov iz plavžev v železarski in jeklarski industriji.

(22)  100 mg/Nm3 v primeru bioplina.

(23)  500 mg/Nm3 v primeru naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 5 MW.

(24)  Do 1. januarja 2025: 450 mg/Nm3, kadar uporabljajo težko kurilno olje, ki vsebuje med 0,2 % in 0,3 % N, ter 360 mg/Nm3, kadar uporabljajo težko kurilno olje, ki vsebuje manj kot 0,2 % N v primeru naprav, ki so del majhnih izdvojenih omrežij ali mikro izdvojenih omrežij.

(25)  50 mg/Nm3 v primeru naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 5 MW; 30 mg/Nm3 v primeru naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 5 MW in enaka ali manjša od 20 MW.

(26)  50 mg/Nm3 v primeru naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 5 MW.

(27)  Do 1. januarja 2025: 590 mg/Nm3 za dizelske motorje, ki so del majhnih izdvojenih omrežij ali mikro izdvojenih omrežij.

(28)  40 mg/Nm3 v primeru bioplina.

(29)  Motorji, ki delujejo med 500 in 1 500 ur na leto, so lahko izvzeti iz doseganja skladnosti s temi mejnimi vrednostmi emisij, če za omejitve emisij NOx uporabljajo primarne ukrepe in dosegajo skladnost z mejnimi vrednostmi emisij iz opombe (4).

(30)  Do 1. januarja 2025 v majhnih izdvojenih omrežjih in mikro izdvojenih omrežjih: 1 850 mg/Nm3 za motorje na dve gorivi v tekočem načinu in 380 mg/Nm3 v plinastem načinu; 1 300 mg/Nm3 za dizelske motorje z ≤ 1 200 vrtljaji na minuto s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali manjša od 20 MW, ter 1 850 mg/Nm3 za dizelske motorje s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 20 MW; 750 mg/Nm3 za dizelske motorje z več kot 1 200 vrtljaji na minuto.

(31)  225 mg/Nm3 za motorje na dve gorivi v tekočem načinu.

(32)  225 mg/Nm3 za dizelske motorje s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali manjša od 20 MW, z ≤ 1 200 vrtljaji na minuto.

(33)  190 mg/Nm3 za motorje na dve gorivi v plinastem načinu.

(34)  Mejne vrednosti emisij se uporabljajo samo nad 70-odstotno obremenitvijo.

(35)  Do 1. januarja 2025: 550 mg/Nm3 za naprave, ki so del majhnih izdvojenih omrežij ali mikro izdvojenih omrežij.

(36)  Do 1. januarja 2025: 75 mg/Nm3 za dizelske motorje, ki so del majhnih izdvojenih omrežij ali mikro izdvojenih omrežij.

(37)  20 mg/Nm3 v primeru naprav s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 5 MW.

---

PRILOGA III

SPREMLJANJE EMISIJ IN OCENA SKLADNOSTI

DEL 1

Spremljanje emisij s strani upravljavca

| 1. | Periodične meritve se zahtevajo vsaj:






  — | vsaka tri leta za srednje velike kurilne naprave, katerih nazivna vhodna toplotna moč je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 20 MW, |
| --- | --- | --- |

1.

Periodične meritve se zahtevajo vsaj:

—

vsaka tri leta za srednje velike kurilne naprave, katerih nazivna vhodna toplotna moč je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 20 MW,

| — | vsako leto za srednje velike kurilne naprave, katerih nazivna vhodna toplotna moč je večja od 20 MW. |
| --- | --- |

—

vsako leto za srednje velike kurilne naprave, katerih nazivna vhodna toplotna moč je večja od 20 MW.

| 2. | Namesto pogostosti iz točke 1 se lahko v primerih srednje velikih kurilnih naprav, za katere velja člen 6(3) ali (8), periodične meritve zahtevajo vsaj vsakič, ko je preteklo naslednje število obratovalnih ur:






  — | za srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 20 MW, trikratnik največjega povprečja obratovalnih ur na leto v skladu s členom 6(3) ali (8), |
| --- | --- | --- |

2.

Namesto pogostosti iz točke 1 se lahko v primerih srednje velikih kurilnih naprav, za katere velja člen 6(3) ali (8), periodične meritve zahtevajo vsaj vsakič, ko je preteklo naslednje število obratovalnih ur:

—

za srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je enaka ali večja od 1 MW in enaka ali manjša od 20 MW, trikratnik največjega povprečja obratovalnih ur na leto v skladu s členom 6(3) ali (8),

| — | za srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 20 MW, število največjega povprečja obratovalnih ur na leto v skladu s členom 6(3) ali (8). |
| --- | --- |

—

za srednje velike kurilne naprave z nazivno vhodno toplotno močjo, ki je večja od 20 MW, število največjega povprečja obratovalnih ur na leto v skladu s členom 6(3) ali (8).

Periodične meritve se v vsakem primeru izvedejo vsaj enkrat vsakih pet let.

| 3. | Meritve so potrebne samo za:






  (a) | onesnaževala, za katera je mejna vrednost emisij za zadevno napravo določena v tej direktivi; |
| --- | --- | --- |

3.

Meritve so potrebne samo za:

(a)

onesnaževala, za katera je mejna vrednost emisij za zadevno napravo določena v tej direktivi;

| (b) | CO za vse naprave. |
| --- | --- |

(b)

CO za vse naprave.

| 4. | Prva meritev se opravi v štirih mesecih po odobritvi dovoljenja ali registraciji naprave ali datumu začetka obratovanja – kar je pozneje. |
| --- | --- |

4.

Prva meritev se opravi v štirih mesecih po odobritvi dovoljenja ali registraciji naprave ali datumu začetka obratovanja – kar je pozneje.

| 5. | Namesto meritev iz točk 1, 2 in 3(a), ki zadevajo SO2, se lahko za ugotavljanje emisij SO2 uporabijo drugi postopki, ki jih preveri in odobri pristojni organ. |
| --- | --- |

5.

Namesto meritev iz točk 1, 2 in 3(a), ki zadevajo SO2, se lahko za ugotavljanje emisij SO2 uporabijo drugi postopki, ki jih preveri in odobri pristojni organ.

| 6. | Države članice lahko namesto periodičnih meritev iz točke 1 zahtevajo stalne meritve.
  V tem primeru se avtomatizirani merilni sistemi preverjajo tako, da se vsaj enkrat na leto izvedejo vzporedne meritve z referenčnimi metodami, upravljavec pa pristojni organ obvesti o rezultatih teh preverjanj. |
| --- | --- |

6.

Države članice lahko namesto periodičnih meritev iz točke 1 zahtevajo stalne meritve.

V tem primeru se avtomatizirani merilni sistemi preverjajo tako, da se vsaj enkrat na leto izvedejo vzporedne meritve z referenčnimi metodami, upravljavec pa pristojni organ obvesti o rezultatih teh preverjanj.

| 7. | Vzorčenje in analiziranje snovi, ki onesnažujejo okolje, ter meritve procesnih parametrov in vse uporabljene nadomestne možnosti iz točk 5 in 6 temeljijo na metodah, ki omogočajo zanesljive, reprezentativne in primerljive rezultate. Za metode, skladne s harmoniziranimi standardi EN, se šteje, da ustrezajo tej zahtevi. Naprava med vsakim merjenjem obratuje pod reprezentativno enakomerno obremenitvijo in pri stabilnih pogojih. Pri tem se ne upoštevajo obdobja zagona in zaustavitve. |
| --- | --- |

7.

Vzorčenje in analiziranje snovi, ki onesnažujejo okolje, ter meritve procesnih parametrov in vse uporabljene nadomestne možnosti iz točk 5 in 6 temeljijo na metodah, ki omogočajo zanesljive, reprezentativne in primerljive rezultate. Za metode, skladne s harmoniziranimi standardi EN, se šteje, da ustrezajo tej zahtevi. Naprava med vsakim merjenjem obratuje pod reprezentativno enakomerno obremenitvijo in pri stabilnih pogojih. Pri tem se ne upoštevajo obdobja zagona in zaustavitve.

DEL 2

Ocena skladnosti

| 1. | V primeru periodičnih meritev se šteje, da je dosežena skladnost z mejnimi vrednostmi emisij iz člena 6, če rezultati vsake serije meritev ali drugih postopkov, opredeljenih in določenih v skladu s pravili, ki jih določi pristojni organ, ne presegajo ustrezne mejne vrednosti emisij. |
| --- | --- |

1.

V primeru periodičnih meritev se šteje, da je dosežena skladnost z mejnimi vrednostmi emisij iz člena 6, če rezultati vsake serije meritev ali drugih postopkov, opredeljenih in določenih v skladu s pravili, ki jih določi pristojni organ, ne presegajo ustrezne mejne vrednosti emisij.

| 2. | V primeru stalnih meritev se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij iz člena 6 ocenjuje, kot je določeno v točki 1 dela 4 Priloge V k Direktivi 2010/75/EU.
  Validirane povprečne vrednosti se določijo v skladu s točkama 9 in 10 dela 3 Priloge V k Direktivi 2010/75/EU. |
| --- | --- |

2.

V primeru stalnih meritev se skladnost z mejnimi vrednostmi emisij iz člena 6 ocenjuje, kot je določeno v točki 1 dela 4 Priloge V k Direktivi 2010/75/EU.

Validirane povprečne vrednosti se določijo v skladu s točkama 9 in 10 dela 3 Priloge V k Direktivi 2010/75/EU.

| 3. | Pri izračunu povprečnih vrednosti emisij se ne upoštevajo vrednosti, izmerjene v obdobjih iz člena 6(11) in (12) ter ob zagonu in zaustavitvi. |
| --- | --- |

3.

Pri izračunu povprečnih vrednosti emisij se ne upoštevajo vrednosti, izmerjene v obdobjih iz člena 6(11) in (12) ter ob zagonu in zaustavitvi.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/20

---

SKLEP SVETA (EU) 2015/2194

z dne 23. novembra 2015

o sklenitvi, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti členov 91, 100(2), 207 in 212 v povezavi s členom 218(6)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu Republike Hrvaške in zlasti drugega pododstavka člena 6(2) Akta o pristopu,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta 2014/956/EU (1) je bil Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) podpisan s pridržkom njegove sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta 2014/956/EU (1) je bil Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: Protokol) podpisan s pridržkom njegove sklenitve.

| (2) | Sklenitev Protokola je v primeru zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, predmet ločenega postopka. |
| --- | --- |

(2)

Sklenitev Protokola je v primeru zadev, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, predmet ločenega postopka.

| (3) | Protokol bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Protokol bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji, se odobri v imenu Evropske unije in njenih držav članic (2).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije in njenih držav članic deponira(-jo) listino o odobritvi iz člena 4(1) Protokola.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 23. novembra 2015

Za Svet

Predsednik

C. MEISCH

---

(1)  Sklep Sveta 2014/956/EU z dne 23. julija 2014 o podpisu, v imenu Evropske unije in njenih držav članic, ter začasni uporabi Protokola k Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Rusko federacijo na drugi, da se upošteva pristop Republike Hrvaške k Evropski uniji (UL L 373, 31.12.2014, str. 1).

1

(2)  Besedilo Protokola je bilo objavljeno v UL L 373, 31.12.2014, str. 3, skupaj s sklepom o podpisu.

2

---

UREDBE

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/22

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2195

z dne 9. julija 2015

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu v zvezi z opredelitvijo standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov za povračilo izdatkov državam članicam s strani Komisije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1081/2006 (1),ter zlasti člena 14(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Standardni stroški na enoto in pavšalni zneski za povračilo državam članicam bi morali biti določeni na podlagi metod, ki jih predložijo države članice in oceni Komisija, vključno z metodami, določenimi v členu 67(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter členih 14(2) in 14(3) Uredbe (EU) št. 1304/2013. |
| --- | --- |

(1)

Standardni stroški na enoto in pavšalni zneski za povračilo državam članicam bi morali biti določeni na podlagi metod, ki jih predložijo države članice in oceni Komisija, vključno z metodami, določenimi v členu 67(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) ter členih 14(2) in 14(3) Uredbe (EU) št. 1304/2013.

| (2) | Ob upoštevanju različnih vrst operacij, ki jih lahko podpira Evropski socialni sklad, se opredelitve in zneski standardnih stroškov na enoto ter pavšalni zneski lahko razlikujejo glede na vrsto operacij, da se tako odražajo njihove posebnosti. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju različnih vrst operacij, ki jih lahko podpira Evropski socialni sklad, se opredelitve in zneski standardnih stroškov na enoto ter pavšalni zneski lahko razlikujejo glede na vrsto operacij, da se tako odražajo njihove posebnosti.

| (3) | Obstajajo znatne razlike med državami članicami in v nekaterih primerih med regijami znotraj države članice v zvezi z ravnjo stroškov za posamezno vrsto operacije. V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja Evropskega socialnega sklada bi morali opredelitev ter zneski standardnih stroškov na enoto in pavšalni zneski, ki jih določi Komisija, odražati tudi posebnosti posamezne države članice in regije. |
| --- | --- |

(3)

Obstajajo znatne razlike med državami članicami in v nekaterih primerih med regijami znotraj države članice v zvezi z ravnjo stroškov za posamezno vrsto operacije. V skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja Evropskega socialnega sklada bi morali opredelitev ter zneski standardnih stroškov na enoto in pavšalni zneski, ki jih določi Komisija, odražati tudi posebnosti posamezne države članice in regije.

| (4) | Da bi zneski standardnih stroškov na enoto odražali raven dejansko nastalih stroškov, je bila razvita metoda za njihovo prilagoditev – |
| --- | --- |

(4)

Da bi zneski standardnih stroškov na enoto odražali raven dejansko nastalih stroškov, je bila razvita metoda za njihovo prilagoditev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

Ta uredba določa standardne stroške na enoto in pavšalne zneske, ki jih Komisija lahko uporabi za povračilo izdatkov državam članicam.

Člen 2

Vrste operacij

Vrste operacij, ki jih krije povračilo na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov v skladu s členom 14(1) Uredbe (EU) št. 1304/2013, so določene v prilogah.

Člen 3

Opredelitev in višina standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov

Opredelitev in višina standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov v skladu s členom 14(1) Uredbe (EU) št. 1304/2013 za vsako vrsto operacij so določeni v prilogah.

Člen 4

Prilagoditev zneskov

1.   Zneski, določeni v prilogah, se prilagodijo v skladu z metodami, ki so določene v prilogah.

2.   Zneski, prilagojeni v skladu z odstavkom 1, se uporabljajo pri povračilu izdatkov v zvezi z tistimi deli operacij, ki se izvajajo na datum prilagoditve in po njem.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. julija 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 320).

2

---

PRILOGA I

Pogoji za povračilo izdatkov Švedski na podlagi standardnih stroškov na enoto

1.   Opredelitev standardnih stroškov na enoto

| Vrsta operacij (1) | Kazalnik | Kategorija stroškov | Merska enota za kazalnik | Zneski |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 1 „Ponudba spretnosti“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för Investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001) |

Vrsta operacij (1)

Kazalnik

Kategorija stroškov

Merska enota za kazalnik

Zneski

1.

Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 1 „Ponudba spretnosti“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för Investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001)

Opravljene delovne ure

Plača osebja, ki dela na operaciji

Število opravljenih delovnih ur (2)

Plačni razred

(koda SSYK (3))

Regija: Stockholm (SE 11)

(stroški na enoto na uro – znesek v SEK (4))

Vse regije razen Stockholma (SE 12–33)

(stroški na enoto na uro – znesek v SEK)

1 (912 – 913 -919 – 921)

229

234

2 (414 – 415 – 421 – 422 -512 – 513 – 514 – 515 – 522 – 611 -612 -613 – 614 -826)

257

254

3 (331 – 348 – 411 – 412 – 413 – 419 – 711 – 712 – 713 – 714 – 721 – 722 – 723 – 724 – 731 – 732 – 734 – 741 – 742 – 743 – 811 – 812 – 813 – 814 – 815 – 816 – 817 – 821 – 822 – 823 -824 – 825 – 827 – 828 -829 – 831 – 832 – 833 – 834 – 914 – 915 – 931 – 932 – 933)

297

282

4 (223 – 232 – 233 – 234 – 235 – 243 – 249 – 313 – 322 – 323 – 324 – 332 – 342 – 343 – 344 – 345 – 346 – 347 – 511 – 011)

338

313

5 (213 – 221 – 231 – 241 – 244 – 245 – 246 – 247 – 248 – 311 – 312 – 315 – 321 – 341)

419

366

6 (211 – 212 – 214 – 222 – 242 – 314)

554

517

7 A (121)

739

739

7 B (111-123)

801

625

7 C (131-122)

525

429

| 2. | Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 1 „Ponudba spretnosti“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001) |
| --- | --- |

2.

Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 1 „Ponudba spretnosti“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001)

Ure udeležbe v operaciji

Plača udeleženca

Število delovnih ur udeležbe (2)

Regija: Stockholm (SE 11)

(stroški na enoto na uro – znesek v SEK)

Vse regije razen Stockholma (SE 12–33)

(stroški na enoto na uro – znesek v SEK)

229

234

| 3. | Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 2 „Povečano prehajanje v zaposlitev“ in prednostne osi 3 „Pobuda za zaposlovanje mladih“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001) |
| --- | --- |

3.

Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 2 „Povečano prehajanje v zaposlitev“ in prednostne osi 3 „Pobuda za zaposlovanje mladih“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001)

Opravljene delovne ure

Plača osebja, ki dela na operaciji

Število opravljenih delovnih ur (2)

Poklicna kategorija

Regija: Stockholm (SE 11)

(stroški na enoto na uro – znesek v SEK)

Vse regije razen Stockholma (SE 12–33)

(stroški na enoto na uro – znesek v SEK)

Vodja projekta za operacije, pri katerih skupni upravičeni izdatki, kot so navedeni v dokumentu o pogojih za podporo, presegajo 20 milijonov SEK

535

435

Vodja projekta za operacije, pri katerih so skupni upravičeni izdatki, kot so navedeni v dokumentu o pogojih za podporo, enaki ali nižji od 20 milijonov SEK / pomočnik vodje projekta za operacije, pri katerih skupni upravičeni izdatki, kot so navedeni v dokumentu o pogojih za podporo, presegajo 20 milijonov SEK

478

405

Projektni delavec

331

300

Projektni ekonomist

427

363

Administrator

297

270

| 4. | Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 2 „Povečano prehajanje v zaposlitev“ in prednostne osi 3 „Pobuda za zaposlovanje mladih“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001) |
| --- | --- |

4.

Operacije, ki se podpirajo v okviru prednostne osi 2 „Povečano prehajanje v zaposlitev“ in prednostne osi 3 „Pobuda za zaposlovanje mladih“ operativnega programa (nacionalni program Evropskega socialnega sklada za vlaganje v razvoj in zaposlovanje 2014–2020 – Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014-2020) (CCI-2014SE05M9OP001)

Ure udeležbe v operaciji

Nadomestilo udeleženca

Število delovnih ur udeležbe (2)

Finančna pomoč (stroški na enoto na uro)

Starost

(SEK)

18–24 let

32

25–29 let

40

30–64 let

46

Nadomestilo za vključevanje v dejavnosti in usposabljanje (stroški na enoto na uro)

Starost

(SEK)

15–19 let

17

20–24 let

33

25–29 let

51

30–44 let

55

45–69 let

68

Nadomestila iz naslova socialne varnosti in v primeru bolezni (stroški na enoto na uro)

Starost

(SEK)

19–29 let (prejemki za socialno varnost)

51

30–64 let (prejemki za primer bolezni)

58

Nadomestila v primeru bolezni, rehabilitacije, delovnih in poklicnih poškodb (stroški na enoto na uro)

Starost

(SEK)

– 19 let

48

20–64 let

68

2.   Prilagoditev zneskov

Stroški na enoto v tabeli se uporabljajo za opravljene delovne ure ali ure udeležbe v 2015. Razen za stroške na enoto v zvezi z nadomestili udeleženca, navedenimi v točki 4 tabele, ki se ne prilagodijo, se bodo te vrednosti samodejno povečale za 2 % 1. januarja vsakega leta v obdobju od 2016 do 2023.

---

(1)  Zneski standardnih stroškov na enoto se uporabljajo le za dele operacij, ki krijejo kategorije stroškov iz te priloge.

(2)  Skupno število ur, prijavljenih v letu, ne sme biti višje od standardnega števila letnih delovnih ur na Švedskem, ki znaša 1 862 ur.

(3)  Poklicna koda, ki se uporablja na Švedskem.

(4)  Švedska valuta.

---

PRILOGA II

Pogoji za povračilo izdatkov Franciji na podlagi standardnih stroškov na enoto

1.   Opredelitev standardnih stroškov na enoto

| Vrsta operacij | Kazalnik | Kategorija stroškov | Merska enota za kazalnik | Zneski (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Jamstvo za mlade“ (Garantie Jeunes) v okviru prednostne osi 1 „Spremljanje mladih NEET na poti v zaposlitev“ operativnega programa z naslovom „Nacionalni operativni program za izvajanje pobude za zaposlovanje mladih v matični Franciji in njenih čezmorskih ozemljih“(PROGRAMME OPÉRATIONNEL NATIONAL POUR LA MISE EN ŒUVRE DE L'INITIATIVE POUR L'EMPLOI DES JEUNES EN METROPOLE ET OUTRE-MER) (CCI-2014FR05M9OP001) | Mladi NEET (1) s pozitivnim rezultatom na podlagi „Jamstva za mlade“ najpozneje 12 mesecev po začetku mentorstva | — | nadomestila, izplačana udeležencu; |

Vrsta operacij

Kazalnik

Kategorija stroškov

Merska enota za kazalnik

Zneski (v EUR)

„Jamstvo za mlade“ (Garantie Jeunes) v okviru prednostne osi 1 „Spremljanje mladih NEET na poti v zaposlitev“ operativnega programa z naslovom „Nacionalni operativni program za izvajanje pobude za zaposlovanje mladih v matični Franciji in njenih čezmorskih ozemljih“(PROGRAMME OPÉRATIONNEL NATIONAL POUR LA MISE EN ŒUVRE DE L'INITIATIVE POUR L'EMPLOI DES JEUNES EN METROPOLE ET OUTRE-MER) (CCI-2014FR05M9OP001)

Mladi NEET (1) s pozitivnim rezultatom na podlagi „Jamstva za mlade“ najpozneje 12 mesecev po začetku mentorstva

—

nadomestila, izplačana udeležencu;

| — | stroški aktivacije, ki so nastali za „missions locales“ |
| --- | --- |

—

stroški aktivacije, ki so nastali za „missions locales“

Število mladih NEET, ki so najpozneje 12 mesecev po začetku mentorstva dosegli enega od naslednjih rezultatov:

| — | udeležili so se poklicnega usposabljanja, ki se konča z izdajo potrdila, in sicer v okviru:






  — | vseživljenjskega učenja; ali |
| --- | --- | --- |

—

udeležili so se poklicnega usposabljanja, ki se konča z izdajo potrdila, in sicer v okviru:

—

vseživljenjskega učenja; ali

| — | začetnega usposabljanja; |
| --- | --- |

—

začetnega usposabljanja;

ali

| — | odprli so podjetje; ali |
| --- | --- |

—

odprli so podjetje; ali

| — | našli so zaposlitev; ali |
| --- | --- |

—

našli so zaposlitev; ali

| — | bili so najmanj 80 delovnih dni v (plačanem ali neplačanem) poklicnem okolju |
| --- | --- |

—

bili so najmanj 80 delovnih dni v (plačanem ali neplačanem) poklicnem okolju

3 600

2.   Prilagoditev zneskov

Standardni stroški na enoto v tabeli delno temeljijo na standardnih stroških na enoto, ki jih v celoti financira Francija. Znesek 1 600 EUR od skupno 3 600 EUR ustreza standardnim stroškom na enoto, določenim z dokumentom „instruction ministérielle du 11 octobre 2013 relative à l'expérimentation Garantie Jeunes prise pour l'application du décret 2013-80 du 1er octobre 2013 ainsi que par l'instruction ministérielle du 20 mars 2014“ za kritje stroškov javnih služb za zaposlovanje mladih „Mission Locales“ za mentorstvo vseh NEET v okviru „Jamstva za mlade“.

Standardne stroške na enoto iz oddelka 1 posodobi država članica v skladu s prilagoditvami standardnih stroškov na enoto v višini 1 600 EUR na podlagi nacionalnih pravil, zgoraj navedenih v odstavku 1, za pokritje izdatkov, ki jih nosijo javne službe za zaposlovanje mladih.

---

(1)  Nezaposleni mladi, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo in ki sodelujejo v operaciji, ki jo podpira „Nacionalni operativni program za izvajanje pobude za zaposlovanje mladih v matični Franciji in njenih čezmorskih ozemljih“

---

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/29

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2196

z dne 24. novembra 2015

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Torta del Casar (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Torta del Casar“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1491/2003 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila vlogo Španije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Torta del Casar“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1491/2003 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije
   (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobene izjave o ugovoru, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Torta del Casar“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. novembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1491/2003 z dne 25. avgusta 2003 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 (Ficodindia dell'Etna, Monte Etna, Colline di Romagna, Pretuziano delle Colline Teramane, Torta del Casar, Manzana de Girona ali Poma de Girona) (UL L 214, 26.8.2003, str. 6).

2

(3)  UL C 235, 18.7.2015, str. 5.

3

---

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/30

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2197

z dne 27. novembra 2015

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s tesno koreliranimi valutami v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 354(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s standardiziranim pristopom za tržna tveganja imajo lahko institucije nižje kapitalske zahteve za valutna tveganja v zvezi z izravnanimi pozicijami v dveh valutah, če ti valuti štejeta za tesno korelirani v skladu z metodologijo iz člena 354(1) Uredbe (EU) št. 575/2013. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s standardiziranim pristopom za tržna tveganja imajo lahko institucije nižje kapitalske zahteve za valutna tveganja v zvezi z izravnanimi pozicijami v dveh valutah, če ti valuti štejeta za tesno korelirani v skladu z metodologijo iz člena 354(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

| (2) | Pri navajanju tesno koreliranih valut bi se morala uporabljati običajna tržna praksa, da se najvišja izguba v 10 dneh zmanjša na najvišjo izgubo v enem dnevu, in sicer tako, da se največje gibanje valute v višini 4 % deli s kvadratnim korenom 10. Zato bi moral biti prag za najvišjo dnevno spremembo vrednosti v paru valut določen na 1,265 %. |
| --- | --- |

(2)

Pri navajanju tesno koreliranih valut bi se morala uporabljati običajna tržna praksa, da se najvišja izguba v 10 dneh zmanjša na najvišjo izgubo v enem dnevu, in sicer tako, da se največje gibanje valute v višini 4 % deli s kvadratnim korenom 10. Zato bi moral biti prag za najvišjo dnevno spremembo vrednosti v paru valut določen na 1,265 %.

| (3) | Dnevna odstotna gibanja valut bi morala biti določena kot razlika med Napierjevim logaritmom vrednosti parov valut, zabeleženih na dva zaporedna dneva. |
| --- | --- |

(3)

Dnevna odstotna gibanja valut bi morala biti določena kot razlika med Napierjevim logaritmom vrednosti parov valut, zabeleženih na dva zaporedna dneva.

| (4) | Absolutno vrednost tako dobljenega odstotnega deleža bi bilo treba primerjati s pragom za najvišjo dnevno spremembo vrednosti znotraj para valut v višini 1,265 %. Vse vrednosti, ki presegajo ta prag, bi morale veljati za kršitev 4-odstotne najvišje izgube v 10 dneh. |
| --- | --- |

(4)

Absolutno vrednost tako dobljenega odstotnega deleža bi bilo treba primerjati s pragom za najvišjo dnevno spremembo vrednosti znotraj para valut v višini 1,265 %. Vse vrednosti, ki presegajo ta prag, bi morale veljati za kršitev 4-odstotne najvišje izgube v 10 dneh.

| (5) | Treba je določiti največje število sprejemljivih izgub, tako da se pari valut, ki presegajo tak prag, ne bi šteli za korelirane v skladu s členom 354 Uredbe (EU) št. 575/2013. Poleg tega bi bilo treba pri izračunu največjega števila sprejemljivih izgub upoštevati tako dolge kot tudi kratke pozicije v tuji valuti. Število dovoljenih kršitev bi bilo treba zakrožiti navzdol in v skladu s tem najvišje število dovoljenih kršitev omejiti na sedem kršitev najvišjih izgub v preteklih treh letih ter 65 kršitev najvišjih izgub v preteklih petih letih. |
| --- | --- |

(5)

Treba je določiti največje število sprejemljivih izgub, tako da se pari valut, ki presegajo tak prag, ne bi šteli za korelirane v skladu s členom 354 Uredbe (EU) št. 575/2013. Poleg tega bi bilo treba pri izračunu največjega števila sprejemljivih izgub upoštevati tako dolge kot tudi kratke pozicije v tuji valuti. Število dovoljenih kršitev bi bilo treba zakrožiti navzdol in v skladu s tem najvišje število dovoljenih kršitev omejiti na sedem kršitev najvišjih izgub v preteklih treh letih ter 65 kršitev najvišjih izgub v preteklih petih letih.

| (6) | Člen 354(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 določa nižje kapitalske zahteve le za pozicije v „zadevnih tesno koreliranih valutah“. Zato bi bilo treba na podlagi meril za opredelitev tesno koreliranih valut oceniti le tiste pare valut, ki so sestavljeni iz posameznih valut držav članic in valut s seznama valut tretjih držav, relevantnih za finančne institucije v Uniji. |
| --- | --- |

(6)

Člen 354(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 določa nižje kapitalske zahteve le za pozicije v „zadevnih tesno koreliranih valutah“. Zato bi bilo treba na podlagi meril za opredelitev tesno koreliranih valut oceniti le tiste pare valut, ki so sestavljeni iz posameznih valut držav članic in valut s seznama valut tretjih držav, relevantnih za finančne institucije v Uniji.

| (7) | V oceno bi bilo treba vključiti tudi nekatere druge pare valut, ki so sestavljeni samo iz valut tretjih držav, kolikor so relevantni za portfelje institucij v Uniji. V skladu z zahtevami člena 354(1) Uredbe(EU) št. 575/2013 glede ustreznih opazovalnih dob bi bilo poleg tega treba pri odločitvi, katere valute vključiti v oceno, upoštevati samo tiste valute, za katere so na voljo dnevni podatki za petletno obdobje iz zanesljivega vira. |
| --- | --- |

(7)

V oceno bi bilo treba vključiti tudi nekatere druge pare valut, ki so sestavljeni samo iz valut tretjih držav, kolikor so relevantni za portfelje institucij v Uniji. V skladu z zahtevami člena 354(1) Uredbe(EU) št. 575/2013 glede ustreznih opazovalnih dob bi bilo poleg tega treba pri odločitvi, katere valute vključiti v oceno, upoštevati samo tiste valute, za katere so na voljo dnevni podatki za petletno obdobje iz zanesljivega vira.

| (8) | Člen 354(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 določa posebno obravnavo za pare valut, sestavljene iz valut držav članic, ki sodelujejo v drugi fazi ekonomske in monetarne unije (ERM II), v kombinaciji z eurom ali drugimi valutami teh držav. Zato pari, sestavljeni iz teh valut, ne bi smeli biti „relevantni“. Za „relevantne“ pa bi bilo treba šteti pare, ki jih sestavljata valuta države članice ERM II in valuta, ki ni euro ali druga valuta ERM II. |
| --- | --- |

(8)

Člen 354(4) Uredbe (EU) št. 575/2013 določa posebno obravnavo za pare valut, sestavljene iz valut držav članic, ki sodelujejo v drugi fazi ekonomske in monetarne unije (ERM II), v kombinaciji z eurom ali drugimi valutami teh držav. Zato pari, sestavljeni iz teh valut, ne bi smeli biti „relevantni“. Za „relevantne“ pa bi bilo treba šteti pare, ki jih sestavljata valuta države članice ERM II in valuta, ki ni euro ali druga valuta ERM II.

| (9) | Zato je treba oceniti korelacijo vseh parov valut, sestavljenih s kombiniranjem valut iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Zato je treba oceniti korelacijo vseh parov valut, sestavljenih s kombiniranjem valut iz Priloge k tej uredbi.

| (10) | Za zagotovitev varnosti v zvezi z uporabo seznama tesno koreliranih valut je treba seznam ocenjevati v skladu s členom 29(1)(d) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Iz istih razlogov je treba tako ocenjevanje opravljati v rednih časovnih intervalih oziroma vsako leto na isti datum ali okrog tega datuma, razen če je ocenjevanje zaradi tržnega razvoja izjemoma potrebno v drugem obdobju. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev varnosti v zvezi z uporabo seznama tesno koreliranih valut je treba seznam ocenjevati v skladu s členom 29(1)(d) Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Iz istih razlogov je treba tako ocenjevanje opravljati v rednih časovnih intervalih oziroma vsako leto na isti datum ali okrog tega datuma, razen če je ocenjevanje zaradi tržnega razvoja izjemoma potrebno v drugem obdobju.

| (11) | Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (12) | Evropski bančni organ je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 – |
| --- | --- |

(12)

Evropski bančni organ je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pari valut, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 354(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, so navedeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. novembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

2

---

PRILOGA

Seznam tesno koreliranih valut

Del 1 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z eurom (EUR)

Albanski lek (ALL), bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), češka krona (CZK), britanski funt (GBP), hrvaška kuna (HRK), maroški dirham (MAD), romunski lev (RON).

Del 2 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z dirhamom Združenih arabskih emiratov (AED)

Angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kitajski juan (CNY), britanski funt (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonski funt (LBP), makajska pataka (MOP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 3 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z albanskim lekom (ALL)

Bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), češka krona (CZK), danska krona (DKK), hrvaška kuna (HRK), maroški dirham (MAD), romunski lev (RON), euro (EUR).

Del 4 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z amgolsko kvanzo (AOA)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), kitajski juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), libanonski funt (LBP), makajska pataka (MOP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 5 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z bosansko-hercegovsko marko (BAM)

Albanski lek (ALL), bolgarski lev (BGN), češka krona (CZK), danska krona (DKK), britanski funt (GPB), hrvaška kuna (HRK), maroški dirham (MAD), romunski lev (RON), euro (EUR).

Del 6 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z bolgarskim levom (BGN)

Albanski lek (ALL), bosansko-hercegovska marka (BAM), češka krona (CZK), danska krona (DKK), britanski funt (GPB), hrvaška kuna (HRK), maroški dirham (MAD), romunski lev (RON), euro (EUR).

Del 7 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s kanadskim dolarjem (CAD)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), hongkonški dolar (HKD), makajska pataka (MOP), singapurski dolar (SGD), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 8 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s kitajskim juanom (CNY)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), britanski funt (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonski funt (LBP), makajska pataka (MOP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 9 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s češko krono (CZK)

Albanski lek (ALL), bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), danska krona (DKK), hrvaška kuna (HRK), maroški dirham (MAD), romunski lev (RON), euro (EUR).

Del 10 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z dansko krono (DKK)

Albanski lek (ALL), bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), češka krona (CZK), britanski funt (GBP), hrvaška kuna (HRK), maroški dirham (MAD), romunski lev (RON), singapurski dolar (SGD).

Del 11 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z britanskim funtom (GBP)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), kitajski juan (CNY), danska krona (DKK), hongkonški dolar (HKD), hrvaška kuna (HRK), libanonski funt (LBP), maroški dirham (MAD), makajska pataka (MOP), singapurski dolar (SGD), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD), euro (EUR).

Del 12 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s hongkonškim dolarjem (HKD)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kitajski juan (CNY), britanski funt (GBP), libanonski funt (LBP), makajska pataka (MOP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 13 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s hrvaško kuno (HRK)

Albanski lek (ALL), bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), češka krona (CZK), danska krona (DKK), britanski funt (GBP), maroški dirham (MAD), romunski lev (RON), singapurski dolar (SGD), euro (EUR).

Del 14 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z južnokorejskim wonom (KRW)

Perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajvanski dolar (TWD).

Del 15 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z libanonskim funtom (LBP)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kitajski juan (CNY), britanski funt (GBP), hongkonški dolar (HKD), makajska pataka (MOP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 16 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z maroškim dirhamom (MAD)

Albanski lek (ALL), bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), češka krona (CZK), danska krona (DKK), britanski funt (GBP), hrvaška kuna (HRK), romunski lev (RON), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), euro (EUR).

Del 17 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z makajsko patako (MOP)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kitajski juan (CNY), britanski funt (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonski funt (LBP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 18 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s perujskim novim solom (PEN)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kitajski juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), južnokorejski won (KRW), libanonski funt (LBP), makajska pataka (MOP), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 19 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s filipinskim pesom (PHP)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kitajski juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), južnokorejski won (KRW), libanonski funt (LBP), makajska pataka (MOP), malezijski ringgit (MYR), perujski novi sol (PEN), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 20 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z romunskim levom (RON)

Albanski lek (ALL), bosansko-hercegovska marka (BAM), bolgarski lev (BGN), češka krona (CZK), danska krona (DKK), hrvaška kuna (HRK), maroški dirham (MAD), euro (EUR).

Del 21 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s singapurskim dolarjem (SGD)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kitajski juan (CNY), danska krona (DKK), britanski funt (GBP), hongkonški dolar (HKD), hrvaška kuna (HRK), južnokorejski won (KRW), libanonski funt (LBP), maroški dirham (MAD), makajska pataka (MOP), malezijski ringgit (MYR), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), tajski baht (THB), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 22 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s tajskim bahtom (THB)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kitajski juan (CNY), hongkonški dolar (HKD), libanonski funt (LBP), maroški dirham (MAD), makajska pataka (MOP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajvanski dolar (TWD), ameriški dolar (USD).

Del 23 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji s tajvanskim dolarjem (TWD)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kitajski juan (CNY), britanski funt (GBP), hongkonški dolar (HKD), južnokorejski won (KRW), libanonski funt (LBP), maroški dirham (MAD), makajska pataka (MOP), malezijski ringgit (MYR), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski baht (THB), ameriški dolar (USD).

Del 24 – Seznam tesno koreliranih valut v kombinaciji z ameriškim dolarjem (USD)

Dirham Združenih arabskih emiratov (AED), angolska kvanza (AOA), kanadski dolar (CAD), kitajski juan (CNY), britanski funt (GBP), hongkonški dolar (HKD), libanonski funt (LBP), makajska pataka (MOP), perujski novi sol (PEN), filipinski peso (PHP), singapurski dolar (SGD), tajski bat (THB), tajvanski dolar (TWD).

---

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/35

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2198

z dne 27. novembra 2015

o odobritvi aktivne snovi „rescalure“ v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1), ter zlasti člena 13(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Avstrija 21. septembra 2012 prejela zahtevek podjetja Ecologia y Protección Agrícola SL za odobritev aktivne snovi „rescalure“. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je Avstrija 21. septembra 2012 prejela zahtevek podjetja Ecologia y Protección Agrícola SL za odobritev aktivne snovi „rescalure“.

| (2) | V skladu s členom 9(3) navedene uredbe je Avstrija kot država članica poročevalka 5. novembra 2012 obvestila vlagatelja, druge države članice, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) o dopustnosti zahtevka. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 9(3) navedene uredbe je Avstrija kot država članica poročevalka 5. novembra 2012 obvestila vlagatelja, druge države članice, Komisijo in Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) o dopustnosti zahtevka.

| (3) | Država članica poročevalka je 3. marca 2014 Komisiji predložila osnutek poročila o oceni, pri čemer je en izvod poslala Agenciji, v katerem je ocenila, ali je verjetno, da bo aktivna snov izpolnila merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(3)

Država članica poročevalka je 3. marca 2014 Komisiji predložila osnutek poročila o oceni, pri čemer je en izvod poslala Agenciji, v katerem je ocenila, ali je verjetno, da bo aktivna snov izpolnila merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009.

| (4) | Agencija je izpolnila določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009. V skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je zahtevala, da vložnik predloži dodatne informacije državam članicam, Komisiji in Agenciji. Država članica poročevalka je decembra 2014 Agenciji predložila oceno dodatnih informacij v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je izpolnila določbe člena 12(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009. V skladu s členom 12(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 je zahtevala, da vložnik predloži dodatne informacije državam članicam, Komisiji in Agenciji. Država članica poročevalka je decembra 2014 Agenciji predložila oceno dodatnih informacij v obliki posodobljenega osnutka poročila o oceni.

| (5) | Agencija je 10. februarja 2015 vložniku, državam članicam in Komisiji poslala svoj sklep o tem, ali se pričakuje, da bo aktivna snov „rescalure“ izpolnila merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 (2). Agencija je svoj sklep dala na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je 10. februarja 2015 vložniku, državam članicam in Komisiji poslala svoj sklep o tem, ali se pričakuje, da bo aktivna snov „rescalure“ izpolnila merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 (2). Agencija je svoj sklep dala na voljo javnosti.

| (6) | Komisija je 13. julija 2015 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu snovi „rescalure“ in osnutek uredbe o odobritvi snovi „rescalure“. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 13. julija 2015 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo predložila poročilo o pregledu snovi „rescalure“ in osnutek uredbe o odobritvi snovi „rescalure“.

| (7) | Vložniku je bilo omogočeno, da predloži pripombe na poročilo o pregledu. |
| --- | --- |

(7)

Vložniku je bilo omogočeno, da predloži pripombe na poročilo o pregledu.

| (8) | V zvezi z eno ali več reprezentativnimi rabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov, zlasti v zvezi z rabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu o pregledu, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Navedena merila za odobritev se torej štejejo za izpolnjena. Zato je primerno, da se snov „rescalure“ odobri. |
| --- | --- |

(8)

V zvezi z eno ali več reprezentativnimi rabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov, zlasti v zvezi z rabami, ki so bile proučene in podrobno navedene v poročilu o pregledu, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Navedena merila za odobritev se torej štejejo za izpolnjena. Zato je primerno, da se snov „rescalure“ odobri.

| (9) | V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3). |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 13(4) Uredbe (ES) št. 1107/2009 bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3).

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odobritev aktivne snovi

Aktivna snov „rescalure“, kot je opredeljena v Prilogi I, se odobri v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. novembra 2015

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  EFSA Journal 2014, 12(12):3913. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

2

EFSA Journal

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

3

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Datum odobritve | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Rescalure“
  Št. CAS: 67601-06-3
  št. CIPAC:
  ni na voljo | (3S,6R)-(3S,6S)-6-izopropenil-3-metildec-9-en-1-il acetat | ≥ 750 g/kg
  Razmerje med (3S,6R)/(3S,6S) je v razponu od 55/45 do 45/55. Razpon čistosti za vsak izomer je od 337,5 g/kg do 412,5 g/kg. | 18. december 2015 | 18. december 2025 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu snovi „rescalure“, zlasti dodatkov I in II k poročilu. |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Datum odobritve

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„Rescalure“

Št. CAS: 67601-06-3

št. CIPAC:

ni na voljo

(3S,6R)-(3S,6S)-6-izopropenil-3-metildec-9-en-1-il acetat

≥ 750 g/kg

Razmerje med (3S,6R)/(3S,6S) je v razponu od 55/45 do 45/55. Razpon čistosti za vsak izomer je od 337,5 g/kg do 412,5 g/kg.

18. december 2015

18. december 2025

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu snovi „rescalure“, zlasti dodatkov I in II k poročilu.

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

V delu B Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se doda naslednji vnos:

| | Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Datum odobritve | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „92 | ‚Rescalure‘
  Št. CAS: 67601-06-3
  št. CIPAC:
  ni na voljo | (3S,6R)-(3S,6S)-6-izopropenil-3-metildec-9-en-1-il acetat | ≥ 750 g/kg
  Razmerje med (3S,6R)/(3S,6S) je v razponu od 55/45 do 45/55. Razpon čistosti za vsak izomer je od 337,5 g/kg do 412,5 g/kg. | 18. december 2015 | 18. december 2025 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu snovi ‚rescalure‘, zlasti dodatkov I in II k poročilu.“ |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Datum odobritve

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„92

‚Rescalure‘

Št. CAS: 67601-06-3

št. CIPAC:

ni na voljo

(3S,6R)-(3S,6S)-6-izopropenil-3-metildec-9-en-1-il acetat

≥ 750 g/kg

Razmerje med (3S,6R)/(3S,6S) je v razponu od 55/45 do 45/55. Razpon čistosti za vsak izomer je od 337,5 g/kg do 412,5 g/kg.

18. december 2015

18. december 2025

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu snovi ‚rescalure‘, zlasti dodatkov I in II k poročilu.“

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

1

---

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/38

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2199

z dne 27. novembra 2015

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. novembra 2015

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | AL | 50,7 |
| MA | 69,3 |
| ZZ | 60,0 |
| 0707 00 05 | AL | 48,7 |
| MA | 93,1 |
| TR | 143,8 |
| ZZ | 95,2 |
| 0709 93 10 | AL | 80,9 |
| MA | 65,2 |
| TR | 159,0 |
| ZZ | 101,7 |
| 0805 20 10 | CL | 96,2 |
| MA | 79,7 |
| PE | 78,3 |
| ZZ | 84,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 83,9 |
| ZZ | 83,9 |
| 0805 50 10 | AR | 61,0 |
| TR | 109,2 |
| ZZ | 85,1 |
| 0808 10 80 | CA | 159,7 |
| CL | 84,8 |
| MK | 31,3 |
| NZ | 173,1 |
| US | 148,6 |
| ZA | 156,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0808 30 90 | BA | 85,4 |
| CN | 63,9 |
| TR | 127,4 |
| ZZ | 92,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

AL

50,7

MA

69,3

ZZ

60,0

0707 00 05

AL

48,7

MA

93,1

TR

143,8

ZZ

95,2

0709 93 10

AL

80,9

MA

65,2

TR

159,0

ZZ

101,7

0805 20 10

CL

96,2

MA

79,7

PE

78,3

ZZ

84,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

83,9

ZZ

83,9

0805 50 10

AR

61,0

TR

109,2

ZZ

85,1

0808 10 80

CA

159,7

CL

84,8

MK

31,3

NZ

173,1

US

148,6

ZA

156,6

ZZ

125,7

0808 30 90

BA

85,4

CN

63,9

TR

127,4

ZZ

92,2

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/40

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2015/2200

z dne 13. novembra 2015

o podaljšanju mandata vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (EUMM GEORGIA/1/2015)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/452/SZVP z dne 12. avgusta 2010 o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (1), in zlasti člena 10(1) Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Sklepa 2010/452/SZVP je Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Sklepa 2010/452/SZVP je Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) v skladu s tretjim odstavkom člena 38 Pogodbe pooblaščen za sprejemanje ustreznih odločitev glede političnega nadzora in strateškega vodenja nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia), vključno z odločitvijo o imenovanju vodje misije.

| (2) | Svet je 16. decembra 2014 sprejel Sklep 2014/915/SZVP (2) o podaljšanju mandata misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2016. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 16. decembra 2014 sprejel Sklep 2014/915/SZVP (2) o podaljšanju mandata misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2016.

| (3) | PVO je 19. decembra 2014 sprejel Sklep EUMM Georgia/1/2014 (3), s katerim je bil Kęstutis JANKAUSKAS imenovan za vodjo misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2015. |
| --- | --- |

(3)

PVO je 19. decembra 2014 sprejel Sklep EUMM Georgia/1/2014 (3), s katerim je bil Kęstutis JANKAUSKAS imenovan za vodjo misije EUMM Georgia za obdobje od 15. decembra 2014 do 14. decembra 2015.

| (4) | Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje misije EUMM Georgia podaljša za obdobje od 15. decembra 2015 do 14. decembra 2016 – |
| --- | --- |

(4)

Visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je predlagal, da se mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje misije EUMM Georgia podaljša za obdobje od 15. decembra 2015 do 14. decembra 2016 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Mandat Kęstutisa JANKAUSKASA kot vodje misije EUMM Georgia se podaljša do 14. decembra 2016.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 13. novembra 2015

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  UL L 213, 13.8.2010, str. 43.

1

(2)  Sklep Sveta 2014/915/SZVP z dne 16. decembra 2014 o spremembi Sklepa 2010/452/SZVP o nadzorni misiji Evropske unije v Gruziji, EUMM Georgia (UL L 360, 17.12.2014, str. 56).

2

(3)  Sklep Političnega in varnostnega odbora EUMM Georgia/1/2014 z dne 19. decembra 2014 o imenovanju vodje nadzorne misije Evropske unije v Gruziji (EUMM Georgia) (UL L 369, 24.12.2014, str. 78).

3

---

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/41

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2015/2201

z dne 13. novembra 2015

o sprejetju prispevkov tretjih držav za svetovalno misijo Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (EUAM Ukraine/5/2015)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2014/486/SZVP z dne 22. julija 2014 o svetovalni misiji Evropske unije za reformo sektorja civilne varnosti v Ukrajini (EUAM Ukraine) (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 10(3) Sklepa 2014/486/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev glede odobritve predlaganih prispevkov za misijo EUAM Ukraine s strani tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 10(3) Sklepa 2014/486/SZVP je Svet pooblastil Politični in varnostni odbor (v nadaljnjem besedilu: PVO) za sprejemanje ustreznih odločitev glede odobritve predlaganih prispevkov za misijo EUAM Ukraine s strani tretjih držav.

| (2) | Civilni poveljnik operacije je priporočil, da PVO sprejme predlagani prispevek Gruzije za misijo EUAM Ukraine in ga šteje za znatnega. |
| --- | --- |

(2)

Civilni poveljnik operacije je priporočil, da PVO sprejme predlagani prispevek Gruzije za misijo EUAM Ukraine in ga šteje za znatnega.

| (3) | Gruzija bi morala biti oproščena finančnih prispevkov v proračun misije EUAM Ukraine – |
| --- | --- |

(3)

Gruzija bi morala biti oproščena finančnih prispevkov v proračun misije EUAM Ukraine –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Prispevki tretjih držav

1.   Sprejme se prispevek Gruzije za EUAM Ukraine in se šteje za znatnega.

2.   Gruzija je oproščena finančnih prispevkov v proračun misije EUAM Ukraine.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 13. novembra 2015

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  UL L 217, 23.7.2014, str. 42.

1

---

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/42

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/2202

z dne 19. novembra 2015

o spremembi Sklepa ECB/2010/23 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (ECB/2015/37)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 32 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep ECB/2010/23 (1) vzpostavlja mehanizem za združevanje in razporejanje denarnih prihodkov, ki izvirajo iz operacij denarne politike. |
| --- | --- |

(1)

Sklep ECB/2010/23 (1) vzpostavlja mehanizem za združevanje in razporejanje denarnih prihodkov, ki izvirajo iz operacij denarne politike.

| (2) | Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (2) določa vzpostavitev programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih za namene denarne politike. |
| --- | --- |

(2)

Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (2) določa vzpostavitev programa nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih za namene denarne politike.

| (3) | Kakor velja za nakupe po Sklepu ECB/2009/16 (3) in Sklepu ECB/2011/17 (4), bi se moralo tudi za državne obveznice in obveznice, ki jih izdajo agencije, kupljene po Sklepu (EU) 2015/774 (ECB/2015/10), šteti, da ustvarjajo prihodek po referenčni obrestni meri, kakor je opredeljena v Sklepu ECB/2010/23. |
| --- | --- |

(3)

Kakor velja za nakupe po Sklepu ECB/2009/16 (3) in Sklepu ECB/2011/17 (4), bi se moralo tudi za državne obveznice in obveznice, ki jih izdajo agencije, kupljene po Sklepu (EU) 2015/774 (ECB/2015/10), šteti, da ustvarjajo prihodek po referenčni obrestni meri, kakor je opredeljena v Sklepu ECB/2010/23.

| (4) | Prihodki, ki izvirajo iz posojanja tržnih dolžniških instrumentov v skladu z vsemi programi nakupa vrednostnih papirjev, povezanimi z denarno politiko, se ne bi smeli šteti za denarne prihodke, saj se ti posli na splošno ne knjižijo v poslovnih knjigah nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB). |
| --- | --- |

(4)

Prihodki, ki izvirajo iz posojanja tržnih dolžniških instrumentov v skladu z vsemi programi nakupa vrednostnih papirjev, povezanimi z denarno politiko, se ne bi smeli šteti za denarne prihodke, saj se ti posli na splošno ne knjižijo v poslovnih knjigah nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: NCB).

| (5) | Neto prihodki, ki izvirajo iz pogodb o zamenjavi med Eurosistemom in centralnimi bankami zunaj Eurosistema, bi se morali razdeliti med NCB kot denarni prihodki. |
| --- | --- |

(5)

Neto prihodki, ki izvirajo iz pogodb o zamenjavi med Eurosistemom in centralnimi bankami zunaj Eurosistema, bi se morali razdeliti med NCB kot denarni prihodki.

| (6) | Zato je treba prilagoditi sestavo obveznostne osnove in sredstva za posebno označitev, ki so določeni v prilogah I in II k Sklepu ECB/2010/23. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba prilagoditi sestavo obveznostne osnove in sredstva za posebno označitev, ki so določeni v prilogah I in II k Sklepu ECB/2010/23.

| (7) | Zato je treba Sklep ECB/2010/23 ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Sklep ECB/2010/23 ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Spremembe

Sklep ECB/2010/23 se spremeni:

| 1. | člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Znesek denarnih prihodkov se za vsako NCB določi z merjenjem dejanskega prihodka, ki izvira iz sredstev za posebno označitev, knjiženih v njenih poslovnih knjigah. Kot izjema od tega:






  (a) | se šteje, da zlato ne ustvarja prihodka; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Znesek denarnih prihodkov se za vsako NCB določi z merjenjem dejanskega prihodka, ki izvira iz sredstev za posebno označitev, knjiženih v njenih poslovnih knjigah. Kot izjema od tega:

(a)

se šteje, da zlato ne ustvarja prihodka;

| (b) | se šteje, da naslednje ustvarja denarni prihodek po referenčni obrestni meri:






  (i) | vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2009/16 (5); |
| --- | --- | --- |

(b)

se šteje, da naslednje ustvarja denarni prihodek po referenčni obrestni meri:

(i)

vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2009/16 (5);

| (ii) | vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2011/17 (6); |
| --- | --- |

(ii)

vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom ECB/2011/17 (6);

| (iii) | dolžniški instrumenti, ki jih izdajo centralna država in priznane agencije, ter nadomestni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo javne nefinančne družbe, ki so v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (7). |
| --- | --- |

(iii)

dolžniški instrumenti, ki jih izdajo centralna država in priznane agencije, ter nadomestni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo javne nefinančne družbe, ki so v imetju za namene denarne politike v skladu s Sklepom Evropske centralne banke (EU) 2015/774 (ECB/2015/10) (7).

(5)  Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (UL L 175, 4.7.2009, str. 18)."

(6)  Sklep ECB/2011/17 z dne 3. novembra 2011 o izvajanju drugega programa nakupa kritih obveznic (UL L 297, 16.11.2011, str. 70)."

(7)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).“;"

| 2. | v odstavku A Priloge I se doda naslednja točka 8:






  „8. | Obveznosti do ECB, ki krijejo terjatev iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema ter ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del zunajbilančnih obveznosti).“; |
| --- | --- | --- |

2.

v odstavku A Priloge I se doda naslednja točka 8:

„8.

Obveznosti do ECB, ki krijejo terjatev iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema ter ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del zunajbilančnih obveznosti).“;

| 3. | v odstavku A Priloge II se doda naslednja točka 10:






  „10. | Terjatve do nasprotnih strank v euroobmočju iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema, ki ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del postavke sredstev 3.1 v HBS).“ |
| --- | --- | --- |

3.

v odstavku A Priloge II se doda naslednja točka 10:

„10.

Terjatve do nasprotnih strank v euroobmočju iz naslova pogodb o zamenjavi med ECB in centralno banko zunaj Eurosistema, ki ustvarjajo neto prihodek za Eurosistem (del postavke sredstev 3.1 v HBS).“

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati 31. decembra 2015.

V Frankfurtu na Majni, 19. novembra 2015

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  Sklep ECB/2010/23 z dne 25. novembra 2010 o razporeditvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank držav članic, katerih valuta je euro (UL L 35, 9.2.2011, str. 17).

1

(2)  Sklep Evropske centralne banke (EU) 2015/774 z dne 4. marca 2015 o programu nakupa vrednostnih papirjev javnega sektorja na sekundarnih trgih (ECB/2015/10) (UL L 121, 14.5.2015, str. 20).

2

(3)  Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (UL L 175, 4.7.2009, str. 18).

3

(4)  Sklep ECB/2011/17 z dne 3. novembra 2011 o izvajanju drugega programa nakupa kritih obveznic (UL L 297, 16.11.2011, str. 70).

4

---

Popravki

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/44

---

Popravek Uredbe Komisije (EU) 2015/1200 z dne 22. julija 2015 o spremembi prilog II in III k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede mejnih vrednosti ostankov za amidosulfuron, fenheksamid, kresoksim-metil, tiakloprid in trifloksistrobin v ali na nekaterih proizvodih

(
  Uradni list Evropske unije L 195 z dne 23. julija 2015
  )

Stran 3, člen 2:

besedilo:

„V zvezi z aktivnimi snovmi amidosulfuron, fenheksamid, kresoksim-metil in trifloksistrobin v in na vseh proizvodih se Uredba (ES) št. 396/2005 v obliki, preden je bila spremenjena s to uredbo, še naprej uporablja za proizvode, ki so bili proizvedeni pred 11. februarjem 2016.

V zvezi z aktivno snovjo tiakloprid v in na vseh proizvodih, razen v in na robidah, listnem ohrovtu, solati in endiviji, se Uredba (ES) št. 396/2005 v obliki, preden je bila spremenjena s to uredbo, še naprej uporablja za proizvode, ki so bili proizvedeni pred 11. februarjem 2016.“

se glasi:

„V zvezi z aktivnimi snovmi amidosulfuron, fenheksamid, kresoksim-metil in trifloksistrobin v in na vseh proizvodih se Uredba (ES) št. 396/2005 v obliki, preden je bila spremenjena s to uredbo, še naprej uporablja za proizvode, ki so bili proizvedeni do vključno 11. februarja 2016.

V zvezi z aktivno snovjo tiakloprid v in na vseh proizvodih, razen v in na robidah, listnem ohrovtu, solati in endiviji, se Uredba (ES) št. 396/2005 v obliki, preden je bila spremenjena s to uredbo, še naprej uporablja za proizvode, ki so bili proizvedeni do vključno 11. februarja 2016.“.

---

| 28.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 313/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 313/44

---

Popravek Direktive 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti

(
  Uradni list Evropske unije L 315 z dne 3. decembra 2007
  )

Stran 64, člen 37, odstavek 2, točka (c):

besedilo:

| „(c) | V dveh letih od vzpostavitve registrov iz odstavka 1 imajo vsi strojevodje dovoljenja in spričevala, ki so v skladu s to direktivo. Organi izdaje upoštevajo vse strokovne sposobnosti, ki jih je posamezni strojevodja že pridobil, tako da ta zahteva ne povzroča nepotrebnih upravnih in finančnih bremen. Predhodno izdana dovoljenja za vožnjo ostanejo, kolikor je mogoče, še naprej v veljavi. Organi izdaje pa lahko po potrebi za posamezne strojevodje ali skupine strojevodij določijo, da so za ohranitev dovoljenj in/ali spričeval po pogojih iz te direktive potrebna dodatna preverjanja in/ali usposabljanje.“ |
| --- | --- |

„(c)

V dveh letih od vzpostavitve registrov iz odstavka 1 imajo vsi strojevodje dovoljenja in spričevala, ki so v skladu s to direktivo. Organi izdaje upoštevajo vse strokovne sposobnosti, ki jih je posamezni strojevodja že pridobil, tako da ta zahteva ne povzroča nepotrebnih upravnih in finančnih bremen. Predhodno izdana dovoljenja za vožnjo ostanejo, kolikor je mogoče, še naprej v veljavi. Organi izdaje pa lahko po potrebi za posamezne strojevodje ali skupine strojevodij določijo, da so za ohranitev dovoljenj in/ali spričeval po pogojih iz te direktive potrebna dodatna preverjanja in/ali usposabljanje.“

se glasi:

| „(c) | V sedmih letih od vzpostavitve registrov iz odstavka 1 imajo vsi strojevodje dovoljenja in spričevala, ki so v skladu s to direktivo. Organi izdaje upoštevajo vse strokovne sposobnosti, ki jih je posamezni strojevodja že pridobil, tako da ta zahteva ne povzroča nepotrebnih upravnih in finančnih bremen. Predhodno izdana dovoljenja za vožnjo ostanejo, kolikor je mogoče, še naprej v veljavi. Organi izdaje pa lahko po potrebi za posamezne strojevodje ali skupine strojevodij določijo, da so za ohranitev dovoljenj in/ali spričeval po pogojih iz te direktive potrebna dodatna preverjanja in/ali usposabljanje.“. |
| --- | --- |

„(c)

V sedmih letih od vzpostavitve registrov iz odstavka 1 imajo vsi strojevodje dovoljenja in spričevala, ki so v skladu s to direktivo. Organi izdaje upoštevajo vse strokovne sposobnosti, ki jih je posamezni strojevodja že pridobil, tako da ta zahteva ne povzroča nepotrebnih upravnih in finančnih bremen. Predhodno izdana dovoljenja za vožnjo ostanejo, kolikor je mogoče, še naprej v veljavi. Organi izdaje pa lahko po potrebi za posamezne strojevodje ali skupine strojevodij določijo, da so za ohranitev dovoljenj in/ali spričeval po pogojih iz te direktive potrebna dodatna preverjanja in/ali usposabljanje.“.

---