# Az Európai Unió C 375/2015

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 375 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 58. évfolyam2015. november 12. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 375

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

58. évfolyam2015. november 12.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 375/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 375/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  ) | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2015/C 375/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  )

1

1

2015/C 375/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2015/C 375/03 | A Tanács határozata (2015. november 10.) az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 8. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról | 2 |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 375/04 | Euroátváltási árfolyamok | 3 |
| 2015/C 375/05 | Értelmező közlemény az Izrael által 1967 júniusa óta megszállt területekről származó áruk eredetmegjelöléséről | 4 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2015/C 375/03

A Tanács határozata (2015. november 10.) az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 8. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

2

Európai Bizottság

2015/C 375/04

Euroátváltási árfolyamok

3

2015/C 375/05

Értelmező közlemény az Izrael által 1967 júniusa óta megszállt területekről származó áruk eredetmegjelöléséről

4

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 375/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  ) | 7 |
| 2015/C 375/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  ) | 8 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2015/C 375/08 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 9 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2015/C 375/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  )

1

7

2015/C 375/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  )

1

8

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2015/C 375/08

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7752 – ACE/Chubb)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 375/01)

2015. november 6-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7752 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7752 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám: M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 375/02)

2015. szeptember 17-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul, összefüggésben a 6. cikk (2) bekezdésével. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és az után teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7585 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32015M7585 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/2

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2015. november 10.)

az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 8. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspont elfogadásáról

(2015/C 375/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével együtt értelmezett, az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 314. cikkére,

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

mivel:

| | |
| --- | --- |

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Tanács 2015. november 10-én elfogadta az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre vonatkozó 8. sz. költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontot.

A teljes szöveg megtekinthető a Tanács honlapján és letölthető onnan: http://www.consilium.europa.eu/

Kelt Brüsszelben, 2015. november 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. GRAMEGNA

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

1

(2)  HL L 69., 2015.3.13., 1. o.

2

---

Európai Bizottság

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/3

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2015. november 11.

(2015/C 375/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0716 |
| JPY | Japán yen | 131,90 |
| DKK | Dán korona | 7,4604 |
| GBP | Angol font | 0,70600 |
| SEK | Svéd korona | 9,3290 |
| CHF | Svájci frank | 1,0783 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 9,2230 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,022 |
| HUF | Magyar forint | 311,70 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2215 |
| RON | Román lej | 4,4366 |
| TRY | Török líra | 3,0929 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5183 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4213 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,3060 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6344 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5236 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 238,51 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,2006 |
| CNY | Kínai renminbi | 6,8235 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6205 |
| IDR | Indonéz rúpia | 14 551,32 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6634 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 50,475 |
| RUB | Orosz rubel | 69,0860 |
| THB | Thaiföldi baht | 38,446 |
| BRL | Brazil real | 4,0013 |
| MXN | Mexikói peso | 17,9011 |
| INR | Indiai rúpia | 70,9780 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0716

JPY

Japán yen

131,90

DKK

Dán korona

7,4604

GBP

Angol font

0,70600

SEK

Svéd korona

9,3290

CHF

Svájci frank

1,0783

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

9,2230

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,022

HUF

Magyar forint

311,70

PLN

Lengyel zloty

4,2215

RON

Román lej

4,4366

TRY

Török líra

3,0929

AUD

Ausztrál dollár

1,5183

CAD

Kanadai dollár

1,4213

HKD

Hongkongi dollár

8,3060

NZD

Új-zélandi dollár

1,6344

SGD

Szingapúri dollár

1,5236

KRW

Dél-Koreai won

1 238,51

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,2006

CNY

Kínai renminbi

6,8235

HRK

Horvát kuna

7,6205

IDR

Indonéz rúpia

14 551,32

MYR

Maláj ringgit

4,6634

PHP

Fülöp-szigeteki peso

50,475

RUB

Orosz rubel

69,0860

THB

Thaiföldi baht

38,446

BRL

Brazil real

4,0013

MXN

Mexikói peso

17,9011

INR

Indiai rúpia

70,9780

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/4

---

Értelmező közlemény az Izrael által 1967 júniusa óta megszállt területekről származó áruk eredetmegjelöléséről

(2015/C 375/05)

| 1. | A nemzetközi joggal összhangban az Európai Unió nem ismeri el Izrael fennhatóságát az Izrael által 1967 júniusa óta megszállva tartott területek, nevezetesen a Golán-fennsík, a Gázai övezet és a Kelet-Jeruzsálemet is magába foglaló Ciszjordánia fölött, és e területeket az izraeli jog szerinti státusuktól függetlenül (1) nem tekinti Izrael területe részének (2). Az Unió egyértelművé tette, hogy a közel-keleti békefolyamat felei által elfogadott határmódosításokon kívül az 1967 előtti határok semmiféle módosítását nem ismeri el (3). |
| --- | --- |

1.

A nemzetközi joggal összhangban az Európai Unió nem ismeri el Izrael fennhatóságát az Izrael által 1967 júniusa óta megszállva tartott területek, nevezetesen a Golán-fennsík, a Gázai övezet és a Kelet-Jeruzsálemet is magába foglaló Ciszjordánia fölött, és e területeket az izraeli jog szerinti státusuktól függetlenül (1) nem tekinti Izrael területe részének (2). Az Unió egyértelművé tette, hogy a közel-keleti békefolyamat felei által elfogadott határmódosításokon kívül az 1967 előtti határok semmiféle módosítását nem ismeri el (3).

| 2. | A termékek eredetmegjelölésére vonatkozó uniós jognak az Izrael által megszállt területekről származó termékekre való alkalmazásával kapcsolatosan több tagállam illetékes hatósága fogadott el közleményeket és útmutatókat. A fogyasztók, gazdasági szereplők és nemzeti hatóságok ténylegesen igénylik, hogy a termékek eredetmegjelölésével foglalkozó, meglévő uniós jognak az Izrael által megszállt területekről származó termékekre való alkalmazása terén világos szabályok érvényesüljenek (4). További cél, hogy biztosítsuk az Unió azon állásfoglalásainak és kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartását, amelyek a nemzetközi joggal összhangban az Izrael által 1967 júniusa óta megszállt területeken gyakorolt izraeli fennhatóság el nem ismerésére vonatkoznak. E közlemény célja továbbá a nyitott és zökkenőmentes kereskedelem fenntartása; a közlemény nem akadályozza a kereskedelmi forgalmat és nem értelmezendő ilyenként. |
| --- | --- |

2.

A termékek eredetmegjelölésére vonatkozó uniós jognak az Izrael által megszállt területekről származó termékekre való alkalmazásával kapcsolatosan több tagállam illetékes hatósága fogadott el közleményeket és útmutatókat. A fogyasztók, gazdasági szereplők és nemzeti hatóságok ténylegesen igénylik, hogy a termékek eredetmegjelölésével foglalkozó, meglévő uniós jognak az Izrael által megszállt területekről származó termékekre való alkalmazása terén világos szabályok érvényesüljenek (4). További cél, hogy biztosítsuk az Unió azon állásfoglalásainak és kötelezettségvállalásainak tiszteletben tartását, amelyek a nemzetközi joggal összhangban az Izrael által 1967 júniusa óta megszállt területeken gyakorolt izraeli fennhatóság el nem ismerésére vonatkoznak. E közlemény célja továbbá a nyitott és zökkenőmentes kereskedelem fenntartása; a közlemény nem akadályozza a kereskedelmi forgalmat és nem értelmezendő ilyenként.

| 3. | Ez a közlemény nem hoz létre új jogalkotási szabályokat. Míg e közlemény a vonatkozó uniós jog Bizottság általi értelmezését tükrözi, a vonatkozó szabályok végrehajtása továbbra is elsősorban a tagállamok felelőssége marad. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint, miközben a tagállamok megőrzik a szankciókkal kapcsolatos döntési jogukat, ügyelniük kell arra, hogy az uniós jog megsértését hatékony, arányos és visszatartó módon szankcionálják (5). E tagállami kötelezettség teljesítéséről a Szerződések őreként a Bizottság szükség esetén kötelezettségszegési eljárás útján gondoskodik. Ez a közlemény nem sérti az uniós jog által meghatározott egyéb követelményeket és a Bíróság által adott esetleges értelmezést. |
| --- | --- |

3.

Ez a közlemény nem hoz létre új jogalkotási szabályokat. Míg e közlemény a vonatkozó uniós jog Bizottság általi értelmezését tükrözi, a vonatkozó szabályok végrehajtása továbbra is elsősorban a tagállamok felelőssége marad. A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint, miközben a tagállamok megőrzik a szankciókkal kapcsolatos döntési jogukat, ügyelniük kell arra, hogy az uniós jog megsértését hatékony, arányos és visszatartó módon szankcionálják (5). E tagállami kötelezettség teljesítéséről a Szerződések őreként a Bizottság szükség esetén kötelezettségszegési eljárás útján gondoskodik. Ez a közlemény nem sérti az uniós jog által meghatározott egyéb követelményeket és a Bíróság által adott esetleges értelmezést.

| 4. | A termékek kötelező eredetmegjelöléséről számos uniós jogszabály rendelkezik. E követelmény gyakran a „származási ország” megjelölésére vonatkozik (6), más esetekben, például az élelmiszerek esetében, egyéb kifejezéseket (pl. „eredet helye”) alkalmaz az uniós jog (7). Főszabály szerint az élelmiszerek származási országának meghatározása a vámügyi jogszabályokban megállapított nempreferenciális uniós származási szabályokon alapul (8), a vonatkozó uniós jog eltérő egyedi rendelkezéseire is figyelemmel. |
| --- | --- |

4.

A termékek kötelező eredetmegjelöléséről számos uniós jogszabály rendelkezik. E követelmény gyakran a „származási ország” megjelölésére vonatkozik (6), más esetekben, például az élelmiszerek esetében, egyéb kifejezéseket (pl. „eredet helye”) alkalmaz az uniós jog (7). Főszabály szerint az élelmiszerek származási országának meghatározása a vámügyi jogszabályokban megállapított nempreferenciális uniós származási szabályokon alapul (8), a vonatkozó uniós jog eltérő egyedi rendelkezéseire is figyelemmel.

| 5. | Ha a szóban forgó termék eredetmegjelölését kifejezetten megköveteli az uniós jog vonatkozó rendelkezése, annak pontosnak kell lennie, és az nem tévesztheti meg a fogyasztót. |
| --- | --- |

5.

Ha a szóban forgó termék eredetmegjelölését kifejezetten megköveteli az uniós jog vonatkozó rendelkezése, annak pontosnak kell lennie, és az nem tévesztheti meg a fogyasztót.

| 6. | Ha nem kötelező az eredetmegjelölés, és arra önkéntes alapon sor kerül, a tájékoztatásnak pontosnak kell lennie, és az nem tévesztheti meg a fogyasztót (9). |
| --- | --- |

6.

Ha nem kötelező az eredetmegjelölés, és arra önkéntes alapon sor kerül, a tájékoztatásnak pontosnak kell lennie, és az nem tévesztheti meg a fogyasztót (9).

| 7. | Mivel a Golán-fennsík és Ciszjordánia (Kelet-Jeruzsálemet is beleértve) (10) a nemzetközi jog szerint nem része Izrael területének, a „product from Israel” (Izraelből származó termék) megjelölés (11) az e területekről származó termékek esetében pontatlannak és a hivatkozott jogszabályok értelmében megtévesztőnek tekintendő. |
| --- | --- |

7.

Mivel a Golán-fennsík és Ciszjordánia (Kelet-Jeruzsálemet is beleértve) (10) a nemzetközi jog szerint nem része Izrael területének, a „product from Israel” (Izraelből származó termék) megjelölés (11) az e területekről származó termékek esetében pontatlannak és a hivatkozott jogszabályok értelmében megtévesztőnek tekintendő.

| 8. | Amennyiben az eredetmegjelölés kötelező, olyan másik kifejezést kell használni, amely figyelembe veszi e területek szokásos elnevezését. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben az eredetmegjelölés kötelező, olyan másik kifejezést kell használni, amely figyelembe veszi e területek szokásos elnevezését.

| 9. | A Palesztinából származó (12), nem a telepekről eredő termékek esetében a „product from the West Bank (Palestinian product)” („Ciszjordániából származó termék [palesztin termék]”) (13)„product from Gaza” („Gázából származó termék”) vagy „product from Palestine” („Palesztinából származó termék”) lehet a nemzetközi gyakorlatnak megfelelő és a földrajzi eredet tekintetében nem megtévesztő megjelölés. |
| --- | --- |

9.

A Palesztinából származó (12), nem a telepekről eredő termékek esetében a „product from the West Bank (Palestinian product)” („Ciszjordániából származó termék [palesztin termék]”) (13)„product from Gaza” („Gázából származó termék”) vagy „product from Palestine” („Palesztinából származó termék”) lehet a nemzetközi gyakorlatnak megfelelő és a földrajzi eredet tekintetében nem megtévesztő megjelölés.

| 10. | A Ciszjordániából vagy a Golán-fennsíkról származó, a telepekről eredő termékek esetében nem elfogadható mindössze a „product from the Golan Heights” („a Golán-fennsíkról származó termék”) vagy a „product from the West Bank” („Ciszjordániából származó termék”) megjelölés használata. Jóllehet e megjelölések jelzik a termék eredetének tágabb körzetét vagy területét, azon kiegészítő földrajzi információ elhagyása, hogy a termék az izraeli telepekről származik, megtéveszti a fogyasztót a termék valódi eredete tekintetében. Ilyen esetekben az „Israeli settlement” („izraeli telep”) vagy ennek megfelelő kifejezést is alkalmazni kell (például zárójelben). Ennek megfelelően például a „product from the Golan Heights (Israeli settlement)” („a Golán-fennsíkról [izraeli telep] származó termék”) vagy a „product from the West Bank (Israeli settlement)” („Ciszjordániából [izraeli telep] származó termék”) megjelölés használható. |
| --- | --- |

10.

A Ciszjordániából vagy a Golán-fennsíkról származó, a telepekről eredő termékek esetében nem elfogadható mindössze a „product from the Golan Heights” („a Golán-fennsíkról származó termék”) vagy a „product from the West Bank” („Ciszjordániából származó termék”) megjelölés használata. Jóllehet e megjelölések jelzik a termék eredetének tágabb körzetét vagy területét, azon kiegészítő földrajzi információ elhagyása, hogy a termék az izraeli telepekről származik, megtéveszti a fogyasztót a termék valódi eredete tekintetében. Ilyen esetekben az „Israeli settlement” („izraeli telep”) vagy ennek megfelelő kifejezést is alkalmazni kell (például zárójelben). Ennek megfelelően például a „product from the Golan Heights (Israeli settlement)” („a Golán-fennsíkról [izraeli telep] származó termék”) vagy a „product from the West Bank (Israeli settlement)” („Ciszjordániából [izraeli telep] származó termék”) megjelölés használható.

| 11. | Az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokkal összhangban az eredetmegjelölés mindazonáltal kötelezővé válik, amennyiben ezen információ elmaradása az élelmiszerek esetében megtévesztené a fogyasztót a termék valódi eredete tekintetében (14), minden más termék esetében pedig az átlagfogyasztó tájékozott ügyleti döntéséhez szükséges jelentős információ elmaradását okozná, és ezáltal – a körülményektől függően – ténylegesen vagy valószínűsíthetően ahhoz vezetne, hogy az átlagfogyasztó olyan ügyleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna meg (15). Ilyen esetekben az előző pont példái releváns példák. |
| --- | --- |

11.

Az uniós fogyasztóvédelmi jogszabályokkal összhangban az eredetmegjelölés mindazonáltal kötelezővé válik, amennyiben ezen információ elmaradása az élelmiszerek esetében megtévesztené a fogyasztót a termék valódi eredete tekintetében (14), minden más termék esetében pedig az átlagfogyasztó tájékozott ügyleti döntéséhez szükséges jelentős információ elmaradását okozná, és ezáltal – a körülményektől függően – ténylegesen vagy valószínűsíthetően ahhoz vezetne, hogy az átlagfogyasztó olyan ügyleti döntést hoz, amelyet egyébként nem hozott volna meg (15). Ilyen esetekben az előző pont példái releváns példák.

| 12. | A gazdasági szereplők számára különböző formákban állnak rendelkezésre a származásra vonatkozó információk (16). A termékek származására vonatkozó információ sok esetben a vámokmányokban lelhető fel. Amennyiben behozatalkor a termék preferenciális elbánásban részesül, azt a preferenciális származást igazoló, Izrael (17) vagy a palesztin hatóságok (18) által kibocsátott bizonyítéknak kell kísérnie. Más dokumentumok, így számlák, szállítólevelek és fuvarokmányok is tartalmazhatják a termék származására vonatkozó információt. Amennyiben a kísérő okmányokban nem áll rendelkezésre az információ, a gazdasági szereplők közvetlenül a szállítóhoz vagy az importőrhöz fordulhatnak a származásra vonatkozó információért. |
| --- | --- |

12.

A gazdasági szereplők számára különböző formákban állnak rendelkezésre a származásra vonatkozó információk (16). A termékek származására vonatkozó információ sok esetben a vámokmányokban lelhető fel. Amennyiben behozatalkor a termék preferenciális elbánásban részesül, azt a preferenciális származást igazoló, Izrael (17) vagy a palesztin hatóságok (18) által kibocsátott bizonyítéknak kell kísérnie. Más dokumentumok, így számlák, szállítólevelek és fuvarokmányok is tartalmazhatják a termék származására vonatkozó információt. Amennyiben a kísérő okmányokban nem áll rendelkezésre az információ, a gazdasági szereplők közvetlenül a szállítóhoz vagy az importőrhöz fordulhatnak a származásra vonatkozó információért.

---

(1)  Az izraeli jogban Kelet-Jeruzsálem és a Golán-fennsík Izrael Államhoz csatolt terület, míg Ciszjordániára „területek”-ként hivatkoznak.

(2)  Lásd a C-386/08. sz. Brita-ügyben hozott ítélet (EBHT 2010., I-1289. o.) 47. és 53. pontját.

(3)  Lásd egyebek mellett a Külügyek Tanácsának 2012. május 14-i, 2012. december 10-i és 2014. november 17-i következtetéseit a közel-keleti békefolyamatról.

(4)  Az uniós jognak megfelelő származási információk mibenlétére vonatkozó, ezen közleményben foglalt értelmezés a jelenleg hatályos rendelkezésekhez hasonló tartalmú és ezen közlemény által lefedett bármely jövőbeli rendelkezésre alkalmazandó.

(5)  Lásd egyebek mellett a 68/88. sz., Bizottság kontra Görögország ügyben hozott ítélet (EBHT 1989., 2965. o.) 23. és 24. pontját, a C-326/88. sz. Hansen-ügyben hozott ítélet (EBHT 1990., I-2911. o.) 17. pontját, a C–387-/02., C-391/02. és C-403/02. sz., Berlusconi és társai egyesített ügyekben hozott ítélet (EBHT 2005., I-3565. o.) 65. pontját.

(6)  Lásd például: a kozmetikai termékek esetében a kozmetikai termékekről szóló, 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének a) pontját (HL L 342., 2009.12.22., 59. o.); a friss gyümölcs és zöldség esetében a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.) és az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 157., 2011.6.15., 1. o.) 6. cikkét és I. melléklete A. részének 4. pontját; a halak esetében a halászati és akvakultúra-termékek piacának közös szervezéséről, az 1184/2006/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 104/2000/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1379/2013/EU rendelet (HL L 354., 2013.12.28., 1. o.) 38. cikkét; a bor esetében az 1308/2013/EU rendelet 119. cikke (1) bekezdésének e) pontját és a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 14-i 607/2009/EK bizottsági rendelet 55. cikkét; a méz esetében a mézről szóló, 2001. december 20-i 2001/110/EK tanácsi irányelv (HL L 10., 2002.1.12., 47. o.) 2. cikkének (4) bekezdését; az olívaolaj esetében: az olívaolajra vonatkozó forgalmazási előírásokról szóló 2012. január 13-i 29/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 12., 2012.1.14., 14. o.) 4. cikkét; a marha- és borjúhús esetében: a szarvasmarhák azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 204., 2000.8.11., 1. o.) 13–15. cikkét; a harmadik országokból származó, előre csomagolt baromfihús esetében a baromfira vonatkozó egyes forgalmazási előírások tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet végrehajtási szabályainak meghatározásáról szóló, 2008. június 16-i 543/2008/EK bizottság rendelet (HL L 157., 2008.6.17., 46. o.) 5. cikkét; a friss, hűtött és fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús esetében a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.) XI. melléklete és az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a friss, hűtött vagy fagyasztott sertés-, juh-, kecske- és baromfihús származási országa vagy eredete helyének feltüntetése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2013. december 13-i 1337/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 335., 2013.12.14., 19. o.) 5–8. cikke.

(7)  Az 1169/2011/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének g) pontja és 26. cikke.

(8)  Az 1169/2011/EU rendelet (33) preambulumbekezdése és 2. cikkének (3) bekezdése.

(9)  A belső piacon az üzleti vállalkozások fogyasztókkal szemben folytatott tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatairól, valamint a 84/450/EGK tanácsi irányelv, a 97/7/EK, a 98/27/EK és a 2002/65/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek, valamint a 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2005. május 11-I 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („irányelv a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról”) (HL L 149., 2005.6.11., 22. o.) 6. cikkének (1) bekezdése, amely valamely gyakorlatot megtévesztővé tehető elemek között említi a „földrajzi vagy kereskedelmi eredet”-et is.

(10)  2005 óta a gázai övezetben nincs izraeli telep.

(11)  Vagy ehhez hasonló kifejezések – kontextustól függő – használata, úgy mint „originating in” (származó), „product of” (gyártott) vagy „made in” (készült).

(12)  Ez a megjelölés nem tekintendő a Palesztin Állam elismerésének és nem sérti a tagállamok e kérdésben elfoglalt egyedi álláspontját.

(13)  Szükség esetén Kelet-Jeruzsálem is megemlíthető.

(14)  Az 1169/2011/EU rendelet 26. cikke (2) bekezdésének a) pontja és (3) bekezdése.

(15)  A 2005/29/EK irányelv 7. cikkének (1) bekezdése.

(16)  Az élelmiszerek esetében lásd például a kiskereskedők és szállítóik közötti viszony tekintetében az 1169/2011/EU rendelet 8. cikkét.

(17)  Erről lásd: Közlemény importőrök részére – Árubehozatal Izraelből az EU-ba (HL C 232., 2012.8.3., 5. o.)

(18)  Számos Ciszjordániából, a Gázai övezetből és Kelet-Jeruzsálemből származó termék az 1997. február 24-én Brüsszelben aláírt, az egyrészről az Európai Közösség, másrészről Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palsztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) közötti kereskedelemről és együttműködésről szóló euromediterrán ideiglenes társulási megállapodás (HL L 187., 1997.7.16., 3. o.) hatálya alá tartozik.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/7

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 375/06)

| 1. | 2015. november 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Tengelmann csoport (Németország) tulajdonában lévő OBI Group Holding SE & Co. KGaA (a továbbiakban: OBI, Németország) és kapcsolt vállalkozásai által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás és egyéb ügyletek útján irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy, a bauMax AG (Ausztria) tulajdonában lévő kiskereskedelmi áruház, a bauMax Steyr felett. |
| --- | --- |

1.

2015. november 4-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Tengelmann csoport (Németország) tulajdonában lévő OBI Group Holding SE & Co. KGaA (a továbbiakban: OBI, Németország) és kapcsolt vállalkozásai által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások eszközvásárlás és egyéb ügyletek útján irányítást szereznek az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy, a bauMax AG (Ausztria) tulajdonában lévő kiskereskedelmi áruház, a bauMax Steyr felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   az OBI esetében: barkácsáruházak, valamint barkácsáruházakból felépülő franchise rendszer üzemeltetése több európai országban és Oroszországban,
  —   a bauMax Steyr esetében: egy barkácsáruház üzemeltetése. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   az OBI esetében: barkácsáruházak, valamint barkácsáruházakból felépülő franchise rendszer üzemeltetése több európai országban és Oroszországban,

—   a bauMax Steyr esetében: egy barkácsáruház üzemeltetése.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/8

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.7573 – DMK/DOC Kaas)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2015/C 375/07)

| 1. | 2015. november 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a DMK Deutsches Milchkontor GmbH (a továbbiakban: DMK, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részvénycsere és -vásárlási megállapodás kötése útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a DOC Kaas B.V (a továbbiakban: DOC Kaas, Hollandia) felett. |
| --- | --- |

1.

2015. november 5-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a DMK Deutsches Milchkontor GmbH (a továbbiakban: DMK, Németország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részvénycsere és -vásárlási megállapodás kötése útján teljes irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a DOC Kaas B.V (a továbbiakban: DOC Kaas, Hollandia) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:
  —   a DMK esetében: különféle tejtermékek – alapvető tejtermékek, sajtok, savóalapú termékek, bébiételek, jégkrémek, egészséget szolgáló termékek és élelmiszer-ipari tejtermék-hozzávalók – fejlesztése, előállítása és forgalmazása,
  —   a DOC Kaas esetében: holland és egyéb jellegű kemény és félkemény sajtok fejlesztése, előállítása és forgalmazása. A DOC csoport kisebb mértékben tejszín és savóalapú termékek előállításával és forgalmazásával is foglalkozik. |
| --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—   a DMK esetében: különféle tejtermékek – alapvető tejtermékek, sajtok, savóalapú termékek, bébiételek, jégkrémek, egészséget szolgáló termékek és élelmiszer-ipari tejtermék-hozzávalók – fejlesztése, előállítása és forgalmazása,

—   a DOC Kaas esetében: holland és egyéb jellegű kemény és félkemény sajtok fejlesztése, előállítása és forgalmazása. A DOC csoport kisebb mértékben tejszín és savóalapú termékek előállításával és forgalmazásával is foglalkozik.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7573 – DMK/DOC Kaas hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket az M.7573 – DMK/DOC Kaas hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni az Európai Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 12.11.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 375/9

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2015/C 375/08)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a kérelem elleni felszólalásra.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„SLAVONSKI KULEN”/„SLAVONSKI KULIN”

EU-szám: HR-PGI-0005-01216 – 2014.3.20.

OEM ( ) OFJ ( X )

1.   Elnevezés

„Slavonski kulen”/„Slavonski kulin”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Horvát Köztársaság

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.2. osztály: Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A sertés vakbelébe töltött „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” elnevezésű szárazkolbász a legjobb minőségű sertéshús, hátszalonna, só és fűszerek felhasználásával készül. A megtöltött bél a fermentálás, hidegfüstölés, szárítás és érlelés egymást követő folyamatain megy keresztül legalább 150 napon át.

Az előállítás kezdési időpontjától függetlenül a legalább 150 napos előállítási folyamat végén a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” az összes előállító esetében a 3.2. pontban meghatározott fizikai-kémiai és érzékszervi tulajdonságokat kell, hogy mutassa.

Külső megjelenését tekintve a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” henger alakú formája a sertés vakbelének méretétől és űrtartalmától függően változó lehet. Foltot, ráncot vagy repedést nem mutató külsejének egységes színe a világostól a sötétbarnáig terjed, és a kenderrostból álló kötöző zsineg bevág a vakbél természetes fodraiba. Keresztmetszete a kötőszöveti maradékok nélküli hús- és szalonnadarabok jól elkevert állapotát mutatja. A hús színe a világostól a sötétvörösig, míg a szalonna színe a fehértől a narancssárgáig terjed, és a „kulen” esetében nincs vagy alig kiemelkedő a sötét külső kéreg.

A kolbász kellemes aromájú, amit kívül a lombhullató fafajok füstje, belül pedig a fermentált sertéshús, paprika és fokhagyma enyhén füstös íze határoz meg. Kemény állagú, nem morzsálódó, jól szeletelhető és könnyen rágható. Íze – amelyet a fermentált, érlelt sertéshús íze határoz meg – intenzív, sós és csípős, de savas vagy kesernyés mellékíz nélkül.

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” forgalomba hozatalakor a terméknek minimum 900 g tömegűnek kell lennie, a következő fizikai-kémiai tulajdonságok mellett: maximum 40 % víztartalom, maximum 35 % zsírtartalom és 0,90 alatti vízaktivitás (aw).

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” kizárólag a 4. pontban meghatározott földrajzi területen született és hizlalt sertések húsából készül. Az őshonos fekete szlavóniai fajtát, a fajtatiszta és háztáji nagy yorkshire és svéd landrace fajtákat, illetve e fajták kétszeres keresztezéseit és visszakeresztezéseit, valamint e fajtáknak a duroc fajtával alkotott háromszoros keresztezéseit kell alkalmazni. 12–20 hónapos, legalább 140 kg végleges tömegű ivartalanított hímeket és nőstényeket (emséket és elkülönített fiatal kocákat) kell alkalmazni.

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” csak a következő sertéshús kategóriákat tartalmazhatja: első (I.) – comb (lábszár nélkül), karaj és a longissimus dorsi izom hátsó részei; második (II.) – lapocka (a csülök nélkül); és harmadik (III.) – nyak és kemény hátszalonna (maximum 10 %). A kolbászt a megtisztított és lecsöpögtetett vakbélbe töltik be. A töltelék fűszerezése asztali sóval, csípős és édes pirospaprikával, valamint fokhagymával történik.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” előállításának valamennyi szakaszát, a sertések hízlalását is beleértve, a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell elvégezni. Az előállítási folyamat szakaszai a következők: a töltelék elkészítése, fermentálás, hidegfüstölés, szárítás és érlelés. Az előállítás minden évben november 1-jétől március 31-ig tart.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” a horvátországi Szlavónia régió egy behatárolt részén készül. Ez a terület a következő megyék városainak és településeinek közigazgatási határán belül fekszik:

Vukovar-Srijem megye: teljes egészében; Osijek-Baranja megye következő városai és települései: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci és Vuka; Slavonski Brod-Posavina megye: teljes egészében; Požega-Slavonija megye: teljes egészében; Sisak-Moslavina megye következő városai és települései: Lipovljani, Kutina (Banova Jaruga, Međurić, Jamarica és Janja Lipa települések), Novska és Jasenovac; Bjelovar-Bilogora megye következő városai és települései: Garešnica (Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg és Hrastovac települések), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač és Daruvar; Virovitica-Podravina megye következő városai és települései: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (Stari Gradac, Starogradački Marof és Križnica települései), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin és Zdenci.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” és a földrajzi terület közötti kapcsolat a következő tényezőkön alapul: a helyi termelők hagyományos jártassága, valamint a hús természetes feldolgozásának és tartósításának kedvező időjárási viszonyok.

A történelmi bizonyítékok szerint a „kulen” készítése több mint 200 éve folyik Szlavóniában. A komoly növénytermesztési és állattenyésztési hagyományokkal rendelkező Szlavóniában mindig jók voltak a sertéstenyésztés és a sertéshús feldolgozásának viszonyai. A szlavóniai sertéstenyésztés intenzívebb kereskedelmi fejlődése a törökök kivonulása és a katonai határőrvidék létrehozása után indult meg a 17. században, amikor elkezdődött a katonaság és a nagy fogyasztói központok igényeit kielégítő nagyüzemi sertéstenyésztés. Kezdetben főként szalonnájukért és zsírjukért tenyésztették a sertéseket, és a többi termék – például a kolbász és a „kulen” – iránti kereslet csak kicsit később, a mészáros szakma fejlődésével jelent meg.

Szlavónia mérsékelt kontinentális éghajlatát hideg telek és forró nyarak jellemzik. A sertések vágása és a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” előállítása hagyományosan télen történik, amikor a hideg idő kedvező természetes viszonyokat teremt a húsfeldolgozáshoz. November és március között a levegő átlagos középhőmérséklete 0,2–6,9 °C, ami jó természetes védelmet jelent a húsromlás ellen.

A sertések származási helyére vonatkozó korlátozásokat a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” készítésének hagyománya és a termék piaci hírneve indokolja. A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” annak a szlavóniai hagyománynak a terméke, amelynek értelmében a testes háztáji sertéseket a tél kezdetén kell levágni, hogy a belőlük nyert hús, zsír és szárítással tartósított készítmények a következő év végéig ellássák élelmiszerrel a helyi közösséget. A hagyományos szlavóniai disznóvágás az összes fázist magában foglalta, az állat tényleges levágásától a hagyományos tartósított húskészítmények előállításáig, füstöléséig és szárításáig. A rokonok, barátok és szomszédok részvételével zajló disznóvágás fontos közösségi eseménynek számított, amit dalos-táncos mulatság követett. A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” készítése azoknak a sertéseknek a húsából történt, amelyeket ugyanabban a magángazdaságban neveltek vagy a szomszédos gazdaságokból vásároltak. A mai napig él ez a hagyomány. Semmilyen bizonyíték nincs arra vonatkozóan, hogy a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” készítéséhez bármikor is Szlavónián kívül tenyésztett sertés húsát használták volna fel.

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” érzékszervi és fizikai-kémiai tulajdonságai a helyi készítési módnak, hagyománynak és technikának köszönhetők. A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” készítése mindig azon a speciális technikán és jártasságon alapult, amellyel a helyi termelők kiválasztják a nyersanyagot és az előállítási folyamatot. Az előállítási folyamat során kizárólag a helyben nevelt idősebb és testesebb sertésekből nyert legjobb minőségű húst és hátszalonnát használják fel. Az előállítás hagyományos receptje kizárólag természetes eredetű fűszerek keverékét tartalmazza: édes és csípős pirospaprika, fokhagyma és asztali só. Mivel a szalonna csak egy kis (legfeljebb 10 %-os) részét teszi ki a tölteléknek, így magas hústartalma miatt a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” különösen nagy értékű, de egyúttal az egyik legnehezebben szárítható kolbásznak számít.

A töltelék viszonylag nagy átmérőjű sertés vakbélbe való töltése és az így kapott nehéz kolbász kezelése további jártasságot és ismereteket igényel az termelőtől a termék kézi összekötözéséhez, valamint a viszonylag hosszú időn át tartó füstöléshez, szárításhoz és érleléshez. A többi kolbászhoz képest emiatt jelent időigényesebb és technológiailag összetettebb feladatot a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” elkészítése.

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” speciális külső megjelenése és tulajdonságai a speciális készítési módnak köszönhetők. A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” töltése sertés vakbélbe történik, amit jellegzetes módon kötnek össze. A termék gyertyán, kőris vagy bükkfa füstjén nyeri el enyhe felületi füstölését. A termék belsejére a 6–12 mm-es lyukméretű darálón áthajtott hús- és szalonnadarabok harmonikus eloszlása jellemző. A lombhullató fafajokkal végzett elővigyázatos hidegfüstölés adja a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” enyhe füstösségét, míg a jellegzetesen sós és pikáns érlelt, fermentált hús íze és aromája a hagyományosan használt fűszerek, a nagy mennyiségű sovány hús és a hónapokig alkalmazott speciális szárítási és érlelési technika eredménye.

A máig nemzedékről nemzedékre szálló ismeretek – például a kiváló minőségű hozzávalók kiválasztása, a hagyományos recept, az előállítási folyamat és annak időzítése – eredményezik azt, hogy a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” egyedi jellemzőkkel bír és ma is őrzi kapcsolatát a helyi közösséggel. A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” híre a termék nevének, gazdasági jelentőségének és a szlavón örökségben betöltött szerepének köszönhető.

A „kulen” egykor igen értékes portékának számított, amellyel csak a kedves barátot kínálták vagy a nagyon fontos személyt ajándékozták meg. Mivel előállítása régen viszonylag kisüzemi szintű volt (egy sertés, egy „kulen”), így a terméket különleges alkalmakra és fontos vendégeknek tartogatták. A Szlavónia lakosainak váltakozó szerencséjű történelmét dokumentáló és életvitelét bemutató szerzők közül is sokan említik meg munkáikban a „kulen” terméket. A megnövelt termelési mennyiség és a helyi lakosság nagyobb vásárlóereje következtében ma már gyakoribb a lakomák szervezése és a „kulen” ajándékozási célú felhasználása. Gyakorlatilag elképzelhetetlen az olyan közösségi és egyházi ünnepség, nemzeti és hagyományos ünnep vagy éppen családi összejövetel, ahol ne lenne „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” az asztalon. A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” ajándékként történő adása máig élő szokás (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zágráb, 2005, 127. o.).

A „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” híre a termék nevének is köszönhető. A „Slavonski kulen” elnevezés először 1968-ban szerepelt a Vinkovački list című újságban (Vinkovački list 15. szám, 1968.4.12., 5. o.). Megjegyzendő, hogy a „kulen” egyes horvát nyelvjárásokban „kulin”, „kuljen” és „kulijen” formában ismert. A legnépszerűbb azonban a „kulen” és a „kulin” elnevezés; az előbbi a stokáv (a hivatalos horvát ijekáv) nyelvjárást beszélők, míg az utóbbi az ikáv nyelvjárást beszélők körében használatos leginkább. Manapság a kereskedelmi és üzleti dokumentumok (számlák, termékcímkék, árjegyzékek) a „Slavonski kulen” vagy a „Slavonski kulin” elnevezést használják.

Szlavóniában vannak olyan gazdaságok, ahol a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” előállítása fontos jövedelemforrásnak számít. A belföldi piacon a termék iránti kereslet meghaladja a kínálatot. Ráadásul Szlavóniában a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” egyike annak a néhány terméknek, amelyek a piacon versenyképessé tehetik a gazdaságokat, főként a sertéstartással foglalkozókat.

Az egyéb termékekhez képest a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” sajátosságát a mai napig megőrző hagyományos előállítási technológia, a nyersanyagok minősége (őshonos vagy háztáji sertések minőségi, érlelt húsa), a természetes fűszerek és az előállítás hagyományos időzítése jelentik.

A fentiekben foglaltak hivatottak érzékeltetni a „Slavonski kulen”/„Slavonski kulin” fontosságát a szlavónok számára, akik a terméket nem csupán egy hagyományos élelmiszernek, hanem kulturális örökségük és hagyományaik részének is tartják.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. június 13-i 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

(2)  HL L 179., 2014.6.19., 36. o.

---